Провадження № 3/470/11/26
Справа № 470/34/26
П О С Т А Н О В А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 січня 2026 року с-ще Березнегувате

Суддя Березнегуватського районного суду Миколаївської області Луста С.А.,
за участю прокурора Березнегуватського відділу Баштанської окружної прокуратури Машарової О.В., секретаря Обуховської Т.М.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу, яка надійшла від Управління стратегічних розслідувань в Миколаївській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України про притягнення до адміністративної відповідальності 
ОСОБА_1 ,  ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця с.Маліївка Березнегуватського району Миколаївській області, зареєстрованого АДРЕСА_1 , фактично проживаючого АДРЕСА_2 , начальника надлісництва управління з виробництва філії "Південний лісовий офіс" ДСГП "Ліси України", РНОКПП НОМЕР_1 ,
за вчинення адміністративного правопорушення передбаченого  ч.1 ст.172-6 КУпАП,
ВСТАНОВИВ:
ОСОБА_1 будучи лісничим Маліївського лісництва "Баштанське лісове господарство" філії ДП "Ліси України" та будучи суб`єктом відповідальності за корупційні правопорушення у відповідності до п.п "е" п.1 ч.1 ст.3 Закону України "Про запобігання корупції", порушив вимоги ч.1 ст.45 Закону України "Про запобігання корупції", а саме несвоєчасно подав без поважних на те причин декларацію типу "щорічна" за 2023 рік, чим вчинив адміністративне правопорушення передбачене ч.1 ст.172-6 КУпАП. 
Оглядом публічної сторінки Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування встановлено, що ОСОБА_1 декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2023 рік, подав лише 01 квітня 2024 року, чим допустив порушення встановленого строку подання щорічної декларації.
Своїми діями ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст.172-6 КУпАП та не виконав вимоги ч.1 ст.45 Закону України "Про запобігання корупції".
ОСОБА_1 в судове засідання надав заяву про розгляд справ за його відсутності, вину у вчиненні даного правопорушення визнав. (а.с.75)
Прокурор Березнегуватського відділу Баштанської окружної прокуратури Машарова О.В. в судовому засіданні вважала, що вина ОСОБА_1 у вчиненні зазначеного правопорушення підтверджується матеріалами справи та просила призначити йому стягнення у вигляді штрафу в розмірі 100 неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 1700 грн.
Суддя, вислухавши думку прокурора, перевіривши матеріали адміністративної справи та дослідивши наявні у ній докази, дійшов наступного.
Відповідно до ст.1 КУпАП України, завданням Кодексу України про адміністративне правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції, законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.
Згідно ч.2 ст.7 КУпАП, провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.
Положенням ст.23 КУпАП визначено, що метою адміністративного стягнення є виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.
Відповідно до змісту вимог ст.245 КУпАП, завданням судді при розгляді справи про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.
Відповідно до вимог ст.251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності та іншими засобами.
Відповідальність за несвоєчасне подання без поважних причин декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування визначена ч. 1 ст. 172-6 КУпАП.
Відповідно до примітки до ст. 172-6 КУпАП суб`єктами правопорушень у цій статті (крім правопорушень, визначених частинами другою та третьою цієї статті, у частині неповідомлення або несвоєчасного повідомлення про суттєві зміни у майновому стані) є особи, які відповідно до частин першої та другої статті 45 Закону України "Про запобігання корупції" зобов`язані подавати декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.
Відповідно до змісту диспозиції ч.1 ст.172-6 КУпАП з об`єктивної сторони протиправний намір цього адміністративного правопорушення реалізується у формі дії (несвоєчасне подання декларації) та бездіяльності (неподання декларації). При цьому, характеризуючою ознакою вчинення особою такого проступку є саме відсутність поважних причин несвоєчасного подання нею декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави.
У відповідності до п.п "е" п.1 ч.1 ст.3 Закону України " Про запобігання корупції" суб`єктами, на яких поширюється дія цього Закону, є:посадові та службові особи органів прокуратури, Служби безпеки України, Державного бюро розслідувань, Національного антикорупційного бюро України, Бюро економічної безпеки України, Рахункової палати, дипломатичної служби, державної лісової охорони, державної охорони природно-заповідного фонду, центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, і центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну митну політику.
Положенням "Про державну лісову охорону, лісову охорону інших постійних лісокористувачів та власників лісів", затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 16 вересня 2009 року № 976, визначено, що державна лісова охорона діє у складі Держлісагентства, Республіканського комітету Автономної Республіки Крим з питань лісового і мисливського господарства, обласних управлінь лісового та мисливського господарства і підприємств, установ та організацій, що належать до сфери управління Держлісагентства.
У разі коли держлісохорона діє у складі підприємств, установ та організацій, що належать до сфери управління Держлісагентства визначається наступний перелік посадових осіб, а саме керівник, головний лісничий, головний мисливствознавець, начальник відділу (сектору) лісового господарства та інженери відділу (сектору) всіх категорій, начальник відділу (сектору) охорони і захисту лісу та інженери відділу (сектору) всіх категорій, начальник відділу (сектору), спеціалісти відділу (сектору) мисливського господарства всіх категорій, лісничий, державний районний мисливствознавець, мисливствознавець, помічник лісничого, старший майстер лісу, майстер лісу, начальник лісової пожежної станції, старший єгер та єгер державного лісогосподарського (лісомисливського) підприємства, державного мисливського господарства.
За такого, ОСОБА_1 обіймаючи посаду лісничого є посадовою особою державної лісової охорони та є суб`єктом відповідальності відповідно до п.п. "е" п.1 ч.1 ст.3 Закону України "Про запобігання корупції", а отже на нього поширюється юридично відповідальність за вчинення правопорушення, пов`язаного з корупцією.
За нормою ч 1 ст.45 Закону України "Про запобігання корупції", особи, зазначені у пункті 1, підпунктах "а", "в"-"ґ" пункту 2 частини першої статті 3 цього Закону, зобов`язані щорічно до 1 квітня подавати шляхом заповнення на офіційному веб-сайті Національного агентства декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування (далі - декларація), за минулий рік за формою, що визначається Національним агентством.
Перевіривши матеріали адміністративної справи суддя доходить висновку, що вина ОСОБА_1 встановлена та доведена і підтверджується даними, що містяться в протоколі про адміністративне правопорушення № 9 від 06 січня 2026 року (а.с.1-10); поясненням ОСОБА_1 , з якого вбачається, що він дійсно не подав своєчасно декларацію у зв`язку із закінченням строку дії кваліфікаційного електронного підпису (КЕП) (а.с.11); рапортами оперуповноваженого О.Могильного (а.с.12-13); скріншотом подачі декларації ОСОБА_1 (а.с.14); повідомленням національного агентства про факт неподання чи несвоєчасного подання декларації особою, уповноваженою на виконання функцій держави або місцевого самоврядування. (а.с.18-19); послідовністю дій користувача ЄДРД ОСОБА_1 , з якої вбачається подання ним декларації за 2023 рік 01 квітня 2024 року (а.с.20-23); наказом №991-К від 08 листопада 2023 року про покладення на ОСОБА_1 , який займав посаду лісничого Маліївського лісництва, виконання обов`язків директора філії "Баштанське лісове господарство" (с.51); письмовим зобов`язанням ОСОБА_1 щодо ознайомлення із антикорупційною програмою на 2023-2025 роки та попередження про дотримання зазначеного законодавства (а.с.57).
Досліджені під час розгляду справи про адміністративне правопорушення докази повністю узгоджуються між собою та є такими, що не викликають сумніву у їх достовірності та допустимості, а тому в діях ОСОБА_1 вбачається склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.172-6 КУпАП.
Обставиною, що пом`якшує відповідальність ОСОБА_1 за адміністративне правопорушення, суддею встановлено щире каяття винного, а обставин, що обтяжують його відповідальність, не встановлено.
Обираючи вид та розмір адміністративного стягнення суддя враховує характер вчиненого правопорушення, особу правопорушника та ступінь його вини.
Згідно ст.40-1 КУпАП судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.
На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст.27, 40-1, 247, 252, 280, 283, 284 КУпАП, суддя
ПОСТАНОВИВ:
ОСОБА_1 визнати винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.172-6 КУпАП та накласти адміністративне стягнення у вигляді штрафу, в розмірі п`ятдесяти неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 850,00 (вісімсот п`ятдесят) гривень
Штраф сплачувати на розрахунковий рахунок: UA588999980313070106000014424 Миколаїв.ГУК/тг смт. Березнегувате/21081100, банк отримувача: Казначейство України (ел.адм.подат.), код ЄДРПОУ 37992030.
Стягнути з ОСОБА_1 судовий збір на користь держави в сумі 665,60 грн. (шістсот шістдесят п`ять гривень 60 копійок) за розгляд справи про адміністративне правопорушення: р/р UA 908999980313111256000026001, отримувач: ГУК у м. Києві/м. Київ 22030106, код отримувача (ЄДРПОУ): 37993783, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), код класифікації доходів бюджету: 22030106.
Після сплати судового збору та штрафу оригінали квитанцій надати на адресу Березнегуватського районного суду Миколаївської області.
У разі несплати штрафу у зазначений строк, постанова про накладення штрафу буде надіслана для примусового виконання до відділу державної виконавчої служби.
У порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення буде стягнуто подвійний розмір штрафу зазначений у постанові.
Строк пред`явлення постанови до виконання протягом трьох місяців з наступного дня після набрання нею законної сили.
Постанова суду може бути оскаржена до Миколаївського апеляційного суду на протязі 10 днів з дня її винесення, шляхом подачі апеляційної скарги через Березнегуватський районний суд Миколаївської області.
В разі пропуску зазначеного строку з поважних причин цей строк за заявою особи, щодо якої винесено постанову, може бути поновлено органом (посадовою особою), правомочним розглядати скаргу.

Суддя С. А. Луста