Справа №295/8561/25
Категорія 59
2/295/377/26

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
06.01.2026 року м. Житомир

Богунський районний суд м. Житомира в складі:
Головуючої судді Стрілецької О.В.
за участі секретаря судового засідання Простибоженко Ю.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом, поданим представником ОСОБА_1 – адвокатом Войдевич Олесею Анатолївною, до Житомирської міської ради, третя особа - ОСОБА_2 , про встановлення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,
ВСТАНОВИВ:
І. Короткий зміст позовних вимог
Адвокат Войдевич О.А. в інтересах ОСОБА_1 звернулась з позовом до Житомирської міської ради, в якому просить визначити ОСОБА_1 додатковий строк у 2 (два) місяці з дня набрання рішенням суду законної сили для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті її матері – ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Позов обгрунтований тим, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла мати позивачки. За життя ОСОБА_3 склала заповіт, згідно з яким все належне їй майно заповіла своїй дочці ОСОБА_1 . Після смерті матері позивача відкрилась спадщина на частину житлового будинку АДРЕСА_1 та на частину земельної ділянки з кадастровим номером 1810136300060170001 за вказаною адресою.
Представник позивача вказує, що позивач не була обізнана про наявність заповіту, складеного матір`ю, про існування якого дізналась випадково в червні 2025 під час наведення ладу в оселі, де проживала мати.
Згідно з постановою приватного нотаріуса від 23.06.2025 позивачу відмовлено у вчиненні нотаріальної дії у зв`язку із пропуском нею встановленого законом строку для подання заяви про прийняття спадщини.
Представник посилається на те, що позивач пропустила строк для прийняття спадщини з поважних причин - необізнаність про наявність заповіту, тяжка невиліковна хвороба матері, необхідність здійснення постійного догляду за нею та стресовий стан після її смерті. Також зазначає, що в Україні введений воєнний стан, часто оголошуються повітряні тривоги, наявні проблеми з електропостачанням, що в свою чергу також вплинуло на можливість своєчасно звернутися до нотаріуса для проведення нотаріальних дій з відкриття спадщини.
Просить встановити додатковий строк для прийняття спадщини в два місяці, який буде достатнім для реалізації її спадкових прав.

ІІ. Процедура та позиції сторін
Згідно з ухвалою суду від 30.06.2025 відкрито провадження у справі, витребувано у приватного нотаріуса Житомирського міського нотаріального округу Семенюк В.Ю. належним чином засвідчену копію спадкової справи, заведену після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .
15.07.2025 приватний нотаріус Житомирського міського нотаріального округу Семенюк В.Ю. на виконання вимог ухвали суду від 30.06.2025 направила копію спадкової справи щодо майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 (а.с. 34-75).
Згідно з ухвалою суду від 25.09.2025, яка постановлена у судовому засіданні без виходу до нарадчої кімнати і занесена до протоколу судового засідання, за клопотанням представника позивача залучено до участі у справі в якості третьої особи ОСОБА_2 , який є рідним братом позивачки (а.с. 69). 
Відповідно до ухвали суду від 20.11.2025, яка постановлена у судовому засіданні без виходу до нарадчої кімнати і занесена до протоколу судового засідання, підготовче судове засідання закрито, справу призначено до судового розгляду по суті(а.с. 105). 

У судове засідання 06.01.2025 представник позивача - адвокат Войдевич О.А. направила заяву про розгляд справи без її участі та без участі позивачки, позовні вимоги підтримала з підстав, викладених в позові (а.с. 109).
Представник відповідача ОСОБА_4 в судове засідання не з`явилась, в матеріалх справи міститься її заява про розгляд справи без її участі (а.с. 71).
Третя особа ОСОБА_2 в судове засідання надіслав заяву про розгляд справи без його участі, позовні вимоги ОСОБА_1 підтримав і просив задоволити. Додатково зазначив, що підтверджує обставини, викладені в позовній заяві. Вказав, що йому також не було відомо про наявність заповіту, мати про нього ніколи не розповідала, за життя батьки висловили волю, що будинок, в якому вони проживали і земельна ділянка належатимуть сестрі, що ним не заперечується. На спадщину він не претендує (а.с. 103). 
Відповідно до приписів статті 247 ЦПК України фіксування судового засідання технічними засобами не здійснювалось, на підставі положень ст. 244 ЦПК України в судовому засіданні суд перейшов до стадії ухвалення судового рішення.
ІІІ.Національне законодавство, що підлягає застосуванню
Згідно з ч. 1 ст. 4 Цивільного процесуального України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина третя статті 1222, частина перша статті 1220, частина перша статті 1270 Цивільного кодексу України).
Відповідно до статті 1218 Цивільного кодексу України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
Згідно зі статтею 1233 Цивільного кодексу України заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті.
Заповідач має право охопити заповітом права та обов`язки, які йому належать на момент складення заповіту, а також ті права та обов`язки, які можуть йому належати у майбутньому. Заповідач має право скласти заповіт щодо усієї спадщини або її частини. Частина спадщини, що не охоплена заповітом, спадкується спадкоємцями за законом на загальних підставах. До числа цих спадкоємців входять також спадкоємці за законом, яким інша частина спадщини була передана за заповітом (ч.ч. 1, 2 ст. 1236, ст. 1245 ЦК України)
Статтею 1223 Цивільного кодексу України встановлено, що право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.
Згідно із частинами першою, третьою, п`ятою статті 1268 Цивільного кодексу України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.
Відповідно до частини першої статті 1269 Цивільного кодексу України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.
Згідно зі статею 1272 Цивільного кодексу України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

ІV. Обставини, встановлені судом, докази на їх підтвердження та мотиви суду
Судом встановлено, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , є донькою ОСОБА_3 , що підтверджується змістом копії свідоцтва про народження та копії свідоцтва про укладення шлюбу, на підставі якого прізвище ОСОБА_5 змінено на ОСОБА_6 (а.с. 12, 15).
Мати позивачки ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується змістом копії свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 від 10.12.2024 (а.с. 8).
Зі змісту договору дарування частини житлового будинку від 14.01.2003 вбачається, що ОСОБА_3 на праві приватної власності належали 40/100 частин житлового будинку АДРЕСА_2 (а.с. 16, 17-19).
07.12.2015 ОСОБА_3 склала заповіт, посвідчений приватним нотаріусом Житомирського міського нотаріального округу Семенюк В.Ю. та зареєстрований в реєстрі за №978, відповідно до якого все належне їй майно вона заповіла своїй дочці ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (а.с. 9).
23.06.2025 приватний нотаріус Житомирського міського нотаріального округу Семенюк В.Ю. винесла постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії №132/02-31, зі змісту якої вбачається, що ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті ОСОБА_3 , оскільки спадкоємцем пропущено строк, передбачений чинним законодавством, для прийняття спадщини (а.с. 10).
Згідно з довідкою Управління ведення реєстру територіальної громади Житомирської міської ради за № 10-10/3645/2025 від 18.06.2025 на момент смерті місце проживання ОСОБА_3 було зареєстровано за адресою АДРЕСА_1 , інші особи у вказаному помешканні не зареєстровані, що також підтверджується змістом копії з будинкової книги про реєстрацію громадян за цією ж адресою (а.с. 64, 98-101).

Дослідивши позовну заяву, додані до неї письмові докази, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню, виходячи з такого. 
На підставі досліджених доказів судом встановлено, що мати позивача померла, батько, який проживав з матір`ю, помер ІНФОРМАЦІЯ_4 (а.с. 58-59), рідний брат позивачки із заявою про прийняття спадщини не звертався, не заперечує щодо задоволення позовних вимог, на спадщину не претендує, наявність інших спадкоємців, які прийняли спадщину у встановленому законом порядку після смерті ОСОБА_3 , судом не встановлено.
Звертаючись до суду з позовом про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, позивач посилається на те, що вона не знала про наявність заповіту, а у зв`язку з тим, що перебувала в стресовому стані після смерті матері та у зв`язку із введенням воєнного стану в Україні вона не змогла вчасно звернутися до нотаріальної контори для подання заяви про прийняття спадщини. 
Указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженим Законом України від 24.02.2022 № 2102-ІХ, у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, в Україні введений воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24.02.2022, який у подальшому неодноразово продовжувався і триває по теперішній час.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо (постанова Верховного Суду від 26.06.2019 у справі № 565/1145/17).
У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 25 травня 2022 року у справі №459/2973/18 зазначено, що: «поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. 
Європейський суд з прав людини у справі "Ільхан проти Туреччини" від 27 червня 2000 року зазначив, що при вирішенні питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру.
Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року № 7 додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, не може перевищувати шестимісячного строку, встановленого ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини.

Дослідивши письмові докази у справі, встановивши в сукупності обставини, на які посилається позивачка на підтвердження заявлених вимог, суд доходить висновку про можливість визнати поважними причини, які завадили позивачці своєчасно подати заяву про прийняття спадщини за законом після смерті матері ОСОБА_3 , які обумовлені тим, що позивачка не була обізнана про наявність заповіту після смерті матері, а також введенням по всій території України воєнного стану, що безумно впливає на можливість безперешкодно та передбачувано здійснювати юридично значимі дії. Також суд враховує незначний проміжок часу, який минув з часу спливу відповідного строку та зверненням до суду з позовом, що вказує на те, що позивачка проявляє зацікавленість в отриманні спадщини. За наведених обставин суд вважає, що існують підстави для задоволення позову у межах заявлених вимог та визначення позивачці додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини тривалістю два місяці, який суд вважає достатнім.

Керуючись ст.ст. 5, 12, 13, 258, 259, 263-265, 268, 272, 273, 354 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:
Позовну заяву задоволити.
Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом, яка відкрилась після смерті матері ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , тривалістю два місяці від дня набрання рішенням суду законної сили.

Рішення може бути оскаржене до Житомирського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його складення.
Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
 
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

 
Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , місце проживання: АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_2 .
Представник позивача: адвокат Войдевич Олеся Анатолївна, робоча адреса: АДРЕСА_3 .
Відповідач: Житомирська міська рада, місцезнаходження: м. Житомир, майдан імені С.П. Корольова, 4/2, код ЄДРПОУ:13576954.
Третя особа: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_4 .

Суддя О.В. Стрілецька