Харківський окружний адміністративний суд 	
61700, м. Харків, майдан Свободи, 6, inbox@adm.hr.court.gov.ua, ЄДРПОУ: 34390710
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 січня 2026 р. № 520/14146/25 
Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді - Полях Н.А., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи адміністративну справу за позовною заявою Приватного підприємства "Аванта-Трейд" (код ЄДРПОУ 32563558, пр. Науки, буд. 40, офіс 323, м. Харків, 61166) до Головного управління ДПС у Харківській області (код ЄДРПОУ 43983495, вул. Григорія Сковороди, 46, м. Харків, 61057) про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,-
В С Т А Н О В И В:
До Харківського окружного адміністративного суду звернувся представник позивача з адміністративним позовом, в якому просить суд:
- скасувати податкове повідомлення - рішення від 28.02.2025 року №00/9197/0414 Відповідача в частині нарахування штрафних санкцій в сумі 16991,33 грн.
Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду було прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито спрощене провадження в адміністративній справі.
Сторони були належним чином повідомлені про відкриття провадження у справі.
Відповідач подав до суду відзив на позовну заяву, в якому зазначив, що у спірних правовідносинах він діяв згідно чинного законодавства.
Керуючись приписами ст. 171, 257, 262 КАС України, суд зазначає, що розгляд позовної заяви здійснюється за правилами спрощеного позовного провадження.
Згідно з ч. 5 ст. 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.
З огляду на вказане вище, суд вважає за можливе розглянути справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.
Відповідно до приписів ч. 4 ст. 229 КАС України, оскільки розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи згідно із приписами ст. 258 КАС України, то фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Суд, повно виконавши процесуальний обов`язок зі збору доказів, перевіривши доводи сторін добутими доказами, дослідивши зібрані по справі докази в їх сукупності, проаналізувавши зміст належних норм матеріального і процесуального права, які врегульовують спірні правовідносини, виходить з таких підстав та мотивів.
Судом встановлено, що ГУ ДПС у Харківській області проведено камеральну перевірку ПП «АВАНТА-ТРЕЙД» щодо дотримання порядку реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до таких податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних за січень 2022 року, квітень 2022 року, липень - серпень 2022 року, жовтень 2022 року, липень 2023 року, жовтень 2023 року, березень - квітень 2024 року, серпень - вересень 2024 року, грудень 2024 року, якою встановлено порушення терміну реєстрації в ЄРПН визначеного п. 201.10 ст. 201, п. 89 підрозділу 2 розділу ХX «Перехідні положення» Податкового Кодексу України.
За результатами проведеної перевірки контролюючим органом складено акт №5579/20-40-04-14-03/32563558 від 07.02.2025.
На підставі висновків акту перевірки відповідачем прийнято податкове повідомлення - рішення від 28.02.2025 року №00/9197/0414, яким за порушення граничних строків реєстрації податкових накладних / розрахунків коригування до податкових накладних, визначених пунктом 201.10 статті 201 розділу V, пункту 89 підрозділу 2 розділу XX Податкового кодексу України за період: січень 2022 року, квітень 2022 року, липень - серпень 2022 року, жовтень 2022 року, липень 2023 року, жовтень 2023 року, березень - квітень 2024 року, серпень - вересень 2024 року, грудень 2024 року, застосовано штраф у сумі 17 246,46 (сімнадцять тисяч двісті сорок шість гривень сорок шість копійок).
ПП «АВАНТА-ТРЕЙД» з висновками Акту перевірки та ППР від 28.02.2025 року №00/9197/0414 не погодилось і в адміністративному порядку оскаржило вказане податкове повідомлення-рішення.
Рішенням Державної податкової служби України від 07.05.2025р. №12984\6\99-00-06-03-01-06 податкове повідомлення-рішення ГУ ДПС у Харківській області від 28.02.2025 №00/9197/0414 скасовано в частині застосованої штрафної санкції у розмірі 2,47 грн.
Позивач не погодившись із прийнятим податковим повідомленням-рішенням, звернувся до суду з даним адміністративним позовом.
Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.
Відносини, які виникають у сфері справляння податків і зборів, вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює та визначає ПК України.
Згідно з п.п. 16.1.2, 16.1.3 п. 16.1 ст. 16 ПК України платник податків зобов`язаний вести в установленому порядку облік доходів і витрат, складати звітність, що стосується обчислення і сплати податків та зборів, подавати до контролюючих органів у порядку, встановленому податковим та митним законодавством, декларації, звітність та інші документи, пов`язані з обчисленням і сплатою податків та зборів.
Відповідно до п.п. 20.1.4 п. 20.1 ст. 20 ПК України контролюючі органи, визначені підпунктом 41.1.1 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, мають право проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків (крім Національного банку України), у тому числі після проведення процедур митного контролю та/або митного оформлення.
Підпунктом 41.1.1 п. 41.1 ст. 41 ПК України встановлено, що контролюючими органами є податкові органи (центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, його територіальні органи) - щодо дотримання законодавства з питань оподаткування (крім випадків, визначених підпунктом 41.1.2 цього пункту), законодавства з питань сплати єдиного внеску, а також щодо дотримання іншого законодавства, контроль за виконанням якого покладено на центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, чи його територіальні органи.
Пунктом 75.1 ст. 75 ПК України передбачено, що контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.
Відповідно до п.п. 75.1.1 п. 75.1 ст. 75 ПК України камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального та спирту етилового, даних СОД РРО.
Предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах, повнота нарахування та своєчасність сплати податку на доходи фізичних осіб та єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування у разі невідповідності резидента Дія Сіті вимогам, визначеним пунктами 2, 3 частини першої та пунктом 10 частини другої статті 5 Закону України «Про стимулювання розвитку цифрової економіки в Україні».
Згідно з п. 76.1 ст. 76 ПК України камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) такого органу або направлення на її проведення. Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком. Згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки не обов`язкова.
Пунктом 201.1 ст. 201 ПК України визначено, що на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.
Підпунктом 14.1.60 п. 14.1 ст. 14 ПК України визначено, що єдиний реєстр податкових накладних (далі - ЄРПН) є реєстр відомостей щодо податкових накладних та розрахунків коригування, що ведеться центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику, в електронному вигляді згідно з наданими платниками податку на додану вартість електронними документами.
Пунктом 201.1 ст. 201 ПК України визначено, що на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.
Пункт 201.10 ст. 201 ПК України також установлює граничні строки реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, серед іншого:
- для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені;
- для податкових накладних / розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені.
Указаним пунктом також визначено, що у разі порушення таких строків застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом
Зважаючи на викладене, у період спірних правовідносин ПК України закріплював обов`язок платників податку на додану вартість забезпечувати своєчасну реєстрацію податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - ЄРПН).
Статтею 120-1 ПК України визначена відповідальність платників податків за порушення строків реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних та допущення помилок при зазначенні обов`язкових реквізитів податкової накладної. Тобто, законодавець передбачив для платників податків відповідальність за порушення п. 201.10 ст. 201 ПК України.
Згідно із п. 120-1.1 ст. 120-1 ПК України порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в ЄРПН (крім податкової накладної/розрахунку коригування, складеної на операції з постачання товарів/послуг, що звільняються від оподаткування податком на додану вартість; податкової накладної/розрахунку коригування, складеної на операції, що оподатковуються за нульовою ставкою; податкової накладної, складеної відповідно до пункту 198.5 статті 198 цього Кодексу у разі здійснення операцій, визначених підпунктами "а" - "г" цього пункту, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної; податкової накладної, складеної відповідно до статті 199 цього Кодексу, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної; податкової накладної, складеної відповідно до абзацу одинадцятого пункту 201.4 статті 201 цього Кодексу, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної) тягне за собою накладення на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог статей 192 і 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі:
10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів;
20 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів;
30 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів;
40 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів;
50 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації на 366 і більше календарних днів.
З аналізу вказаних правових норм слідує, що на платника податків покладено обов`язок щодо реєстрації податкової накладної в ЄРПН у строк встановлений податковим законодавством, а саме для податкових накладних складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені, а для податкових накладних складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені.
Аналіз наведеної норми ПК України свідчить, що податкове правопорушення за несвоєчасну реєстрацію податкової накладної є вчиненим із моменту закінчення граничного терміну реєстрації податкової накладної, передбаченої п. 201.10 ст. 201 ПК України. Строк затримки реєстрації має правове значення для визначення розміру штрафної санкції, а не для його кваліфікації.
З матеріалів справи встановлено, що спірне податкове повідомлення-рішення від 28.02.2025 №00/9197/0414 прийнято за наслідками камеральної перевірки (акт від 07.02.2025 №5579/20-40-04-14-03/32563558) з підстав порушення граничних строків реєстрації в ЄРПН податкових накладних/розрахунків коригування, у тому числі розрахунків коригування, якими передбачено зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг. 
Позивач заперечує наявність порушення саме щодо розрахунків коригування, складених постачальниками до податкових накладних із зменшуючим значенням, оскільки контролюючим органом граничні строки реєстрації обраховано від дати складання таких РК, а не від дати їх отримання отримувачем (покупцем), що, на переконання позивача, суперечить приписам п. 201.10 ст. 201 ПК України. 
Наявні у матеріалах справи докази містять розрахунки коригування, щодо яких термін реєстрації не порушено, в яких зазначено номер РК, контрагента, дати складання РК, дати отримання документа та дати реєстрації в ЄРПН, зокрема: РК №898 (ТОВ “Ельбфайн”) від 31.01.2022, дата отримання 27.10.2022, дата реєстрації 27.10.2022; РК №339 (ТОВ “Хелл енерджи”) від 15.04.2022, дата отримання 15.12.2022, дата реєстрації 15.12.2022; РК №100116 (ТОВ “ДЖАМП”) від 08.07.2022, дата отримання 02.08.2022, дата реєстрації 02.08.2022; РК №211 (ТОВ “др. Оеткер”) від 29.08.2022, дата отримання 05.12.2022, дата реєстрації 05.12.2022; РК №44 (ТОВ “др. Оеткер”) від 07.10.2022, дата отримання 06.12.2022, дата реєстрації 06.12.2022; РК №20282 (ТОВ “ДІЄСА”) від 14.10.2022, дата отримання 31.10.2022, дата реєстрації 31.10.2022; а також РК №200 від 23.04.2024, РК №1548 від 20.08.2024, РК №1549 від 20.08.2024, РК №1744 від 16.09.2024, за якими реєстрація здійснена у день отримання відповідного документа. 
Відповідно до п. 201.10 ст. 201 ПК України у системному зв`язку зі ст. 192 ПК України для розрахунків коригування до податкових накладних, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг постачальнику, обов`язок з реєстрації такого розрахунку коригування покладається на отримувача (покупця), а відлік строку, протягом якого має бути здійснена реєстрація, пов`язується саме з датою отримання такого розрахунку коригування отримувачем (покупцем). 
Так, постачальник складає та надсилає РК, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг, а покупець, як суб`єкт обов`язку реєстрації, може виконати такий обов`язок не раніше фактичного отримання документа.
Натомість у відзиві відповідач, заперечуючи проти позову, серед іншого вказує, що у ГУ ДПС відсутня інформація стосовно отримання підприємством від постачальника спірного розрахунку коригування. 
Оцінивши надані позивачем відомості щодо дат отримання та реєстрації розрахунків коригування, суд встановив, що за РК №898 від 31.01.2022 (ТОВ “Ельбфайн”) дата отримання 27.10.2022 та дата реєстрації 27.10.2022; за РК №339 від 15.04.2022 (ТОВ “Хелл енерджи”) дата отримання 15.12.2022 та дата реєстрації 15.12.2022; за РК №100116 від 08.07.2022 (ТОВ “ДЖАМП”) дата отримання 02.08.2022 та дата реєстрації 02.08.2022; за РК №211 від 29.08.2022 (ТОВ “др. Оеткер”) дата отримання 05.12.2022 та дата реєстрації 05.12.2022; за РК №44 від 07.10.2022 (ТОВ “др. Оеткер”) дата отримання 06.12.2022 та дата реєстрації 06.12.2022; за РК №20282 від 14.10.2022 (ТОВ “ДІЄСА”) дата отримання 31.10.2022 та дата реєстрації 31.10.2022, тобто реєстрацію відповідних розрахунків коригування в ЄРПН здійснено у день їх отримання. 
За таких обставин, у контролюючого органу були підстави для застосування штрафних (фінансових) санкцій відповідно до пункту 120-1.1 статті 120-1 ПК України.
При притягненні до фінансової відповідальності за вчинення податкових правопорушень та порушення іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, контролюючий орган згідно з п. 112.1 ст. 112 ПК України повинен врахувати, що особа може бути притягнута до фінансової відповідальності за вчинення податкового правопорушення за умови наявності в її діянні (дії або бездіяльності) вини, крім випадків, передбачених цим Кодексом.
Відповідно до п. 112.2 ст. 112 ПК України особа вважається винною у вчиненні правопорушення, якщо буде встановлено, що вона мала можливість для дотримання правил та норм, за порушення яких цим Кодексом передбачена відповідальність, проте не вжила достатніх заходів щодо їх дотримання.
Приписами п. 112.7 ст. 112 ПК України встановлено, що у разі якщо контролюючий орган не доведе, що платник податків мав можливість для дотримання правил та норм, за порушення яких цим Кодексом передбачена відповідальність, проте не вжив достатніх заходів щодо їх дотримання, платник податків не може бути притягнутий до відповідальності за таке порушення. Положення цього пункту застосовуються виключно в разі, якщо умовою притягнення до фінансової відповідальності за податкове правопорушення є наявність вини платника податків.
Порядок доведення обставин, за яких особа може бути притягнута до фінансової відповідальності за вчинене податкове правопорушення, в межах судового провадження визначається процесуальним законодавством.
Усі сумніви щодо наявності обставин, за яких особа може бути притягнута до відповідальності за порушення податкового законодавства та іншого законодавства, контроль за яким покладено на контролюючий орган, трактуються на користь такої особи.
За визначенням, наведеним у пп. 14.1.265 п. 14.1 ст. 14 ПК України штрафна санкція (фінансова санкція, штраф) - плата у вигляді фіксованої суми та/або відсотків, що справляється з осіб, що вчинили податкове правопорушення або порушення іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також штрафні санкції за порушення у сфері зовнішньоекономічної діяльності.
Враховуючи, що штрафні (фінансові) санкцій (штрафи) є різновидом фінансової відповідальності, саме на відповідача покладено обов`язок доведення обставин, що платник податків мав можливість дотримання правил та норм, однак не вжив достатніх заходів щодо їх дотримання.
З огляду на встановлені у справі обставини та наведені норми матеріального права, суд дійшов висновку, що під час застосування до ПП «АВАНТА-ТРЕЙД» штрафних (фінансових) санкцій за несвоєчасну реєстрацію в ЄРПН розрахунків коригування, якими передбачено зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг постачальнику, контролюючим органом невірно визначено початок перебігу граничного строку реєстрації таких розрахунків коригування.
Суд зазначає, що обов`язок щодо реєстрації в ЄРПН розрахунків коригування, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг, покладається на отримувача (покупця), а отже, реальна можливість виконати такий обов`язок виникає не раніше дати отримання відповідного розрахунку коригування. 
Натомість штрафні санкції за спірними періодами були розраховані відповідачем, виходячи з дат складання розрахунків коригування, що призвело до помилкового висновку про порушення строків реєстрації.
Так, наявними у матеріалах справи доказами підтверджено, що за наведеними розрахунками коригування (РК №898 від 31.01.2022; РК №339 від 15.04.2022; РК №100116 від 08.07.2022; РК №211 від 29.08.2022; РК №44 від 07.10.2022; РК №20282 від 14.10.2022; а також РК №200 від 23.04.2024; РК №1548 від 20.08.2024; РК №1549 від 20.08.2024; РК №1744 від 16.09.2024) реєстрацію в ЄРПН здійснено у день їх отримання, а відтак порушення граничних строків реєстрації саме з урахуванням правил п. 201.10 ст. 201 ПК України судом не встановлено.
При цьому доводи відповідача про відсутність у контролюючого органу відомостей щодо дат отримання платником податку розрахунків коригування не спростовують наданих позивачем доказів та не доводять правомірність обчислення строку реєстрації від дати складання відповідних розрахунків коригування.
Відповідач, як суб`єкт владних повноважень, зобов`язаний діяти виключно на підставі, в межах повноважень та у спосіб, визначений законом, а також довести правомірність прийнятого рішення, що у даній справі належним чином не підтверджено.
Крім того, з урахуванням положень п. 112.1, 112.2, 112.7 ст. 112 ПК України, а також принципу вирішення сумнівів на користь платника податків, за відсутності належного доведення контролюючим органом обставин, які свідчили б про наявність у позивача можливості дотриматися строків та невжиття ним достатніх заходів, застосування фінансової відповідальності є необґрунтованим. 
Усі сумніви щодо наявності підстав для притягнення до фінансової відповідальності у даних правовідносинах підлягають тлумаченню на користь позивача.
З огляду на наведене, суд доходить висновку, що податкове повідомлення-рішення - рішення від 28.02.2025 року №00/9197/0414 в частині нарахування штрафних санкцій в сумі 16991,33 грн. прийняте без урахування вимог п. 201.10 ст. 201 ПК України, є протиправним та підлягає скасуванню в оскарженій частині. 
Обставина часткового скасування цього податкового повідомлення-рішення в адміністративному порядку рішенням ДПС України від 07.05.2025 №12984/6/99-00-06-03-01-06 на суму 2,47 грн не усуває предмета спору та не впливає на висновки суду щодо оскаржуваної позивачем суми 16 991,33 грн.
У зв`язку з цим адміністративний позов підлягає задоволенню.
При розв`язанні спору, суд зважає на практику Європейського суду з прав людини щодо застосування ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (далі за текстом - Конвенція; рішення від 21.01.1999 у справі "Гарсія Руїз проти Іспанії", від 22.02.2007 у справі "Красуля проти Росії", від 05.05.2011 у справі "Ільяді проти Росії", від 28.10.2010 у справі "Трофимчук проти України", від 09.12.1994. у справі "Хіро Балані проти Іспанії", від 01.07.2003 у справі "Суомінен проти Фінляндії", від 07.06.2008 у справі "Мелтекс ЛТД (MELTEX LTD) та Месроп Мовсесян (MESROP MOVSESYAN) проти Вірменії") і тому надав оцінку усім обставинам справи, котрі мають юридичне значення для правильного вирішення спору, та дослухався до усіх аргументів сторін, які ясно і чітко сформульовані та здатні вплинути на результат вирішення спору.
За приписами ч. 1 та ч. 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 КАС України. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Статтею 19 Конституції України передбачено, що правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до ч. 1 та ч. 2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень. У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Зважаючи на встановлені у справі обставини, з огляду на приписи норм чинного законодавства, які регулюють спірні правовідносини, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення адміністративного позову.
Судові витрати підлягають розподілу відповідно до приписів ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України.
Керуючись ст. 14, 22, 194, 243, 246, 249, 250, 255, 295 КАС України, суд, -
В И Р І Ш И В:
Адміністративний позов Приватного підприємства "Аванта-Трейд" (код ЄДРПОУ 32563558, пр. Науки, буд. 40, офіс 323, м. Харків, 61166) до Головного управління ДПС у Харківській області (код ЄДРПОУ 43983495, вул. Григорія Сковороди, 46, м. Харків, 61057) визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення – задовольнити. 
Скасувати податкове повідомлення - рішення Головного управління ДПС у Харківській області від 28.02.2025 року №00/9197/0414 в частині нарахування штрафних санкцій в сумі 16991,33 грн.
Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Харківській області (код ЄДРПОУ 43983495, вул. Григорія Сковороди, 46, м. Харків, 61057) на користь Приватного підприємства "Аванта-Трейд" (код ЄДРПОУ 32563558, пр. Науки, буд. 40, офіс 323, м. Харків, 61166) суму судового збору у розмірі 2 422,00 грн. (дві тисячі чотириста двадцять дві гривні). 
Рішення може бути оскаржене до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Повний текст рішення складено 29 січня 2026 року.

Суддя Н.А. Полях