Справа № 761/51432/25
Провадження № 3/761/569/2026

ПОСТАНОВА 
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 січня 2026 року суддя Шевченківського районного суду м. Києва Овсеп`ян Т.В., розглянувши справу про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, громадянина України, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , який раніше притягувався до адміністративної відповідальності, 
за ст.173 КУпАП,
В С Т А Н О В И Л А :

ОСОБА_1 17.11.2025 о 10 год. 40 хв., за адресою: м. Київ, просп. Берестейський, 28/1, з хуліганських спонукань умисно розлив невідому речовину в приміщенні магазину «Vape Shop», чим вчинив дрібне хуліганство. 
Своїми діями ОСОБА_1 вчинив правопорушення, передбачене ст.173 КУпАП.
В судове засідання  ОСОБА_1 неодноразово не з`явився, повідомлявся про дату та час судового засідання завчасно та належним чином, із клопотанням про відкладення розгляду справи не звертався. Крім того, 24.12.2025 судом було застосовано привід ОСОБА_1 в судове засідання, однак він не був виконаний співробітниками Шевченківського УП ГУ НП у м. Києві.
Так, статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини гарантовано кожній фізичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.
Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.
У поняття «розумний строк» розгляду справи, Європейський суд з прав людини включає: складність справи; поведінку заявника; поведінку органів державної влади; важливість справи для заявника.
Європейський суд з прав людини в п. 41 рішення від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України» зазначив, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження та добросовісно виконувати процесуальні обов`язки (рішення у справі «Олександр Шевченко проти України», заява № 8371/02, п. 27, рішення від 26.04.2007 та «Трух проти України», заява №50966/99 від 14.10.2003).
Так, протокол про адміністративне правопорушення було складено у присутності ОСОБА_1 , а отже останньому було відомо про існування судового провадження відносно нього. 
При цьому, на переконання суду, зловживаючи своїми правами, ОСОБА_1 з моменту надходження до суду протоколу про адміністративне правопорушення, зокрема з 12.12.2025 не вжив належних заходів, щоб дізнатись про стан судового провадження та не з`явився на виклик в судові засідання.
З огляду на викладене, враховуючи, що не встановлено поважності причини неявки ОСОБА_1 13.01.2026 в судове засідання, суд вважає за необхідне розглянути справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП у відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. 
Дослідивши матеріали адміністративної справи, а саме: протокол про адміністративне правопорушення серії ВАД №631105 від 17.11.2025, рапорт, копію протоколу прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію від 17.11.2025, письмові пояснення ОСОБА_2 , копію паспорта  ОСОБА_1 , рапорт ДОП сектору превенції ВП № 3 Шевченківського УП ГУ НП у м. Києві Тимошенка О.,суд приходить до висновку про доведеність вини  ОСОБА_1 у вчиненні зазначених вище дій в повному обсязі зібраними по справі доказами у їх сукупності.
Призначаючи  ОСОБА_1 вид та міру адміністративного стягнення, судом враховується характер вчиненого правопорушення, зазначені вище дані про особу порушника, його майновий стан, відношення до скоєного.
Вирішуючи питання про накладення адміністративного стягнення, судом враховується особа правопорушника, відношення до скоєного та майновий стан останнього, характер вчиненого правопорушення та його наслідки, а також сприяння досягненню основної мети - вихованню правопорушника, запобігання вчиненню нових правопорушень.
Відповідно до Закону України «Про судовий збір» підлягає стягненню на користь держави судовий збір у розмірі 665 /шістсот шістдесят п`ять/ гривень 60 /шістдесят/ копійок.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.33, 40-1, 173, 283-285 КУпАП, суддя
П О С Т А Н О В И Л А :

ОСОБА_1 визнати винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, та застосувати до нього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі трьох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 51 /п`ятдесят одна/ гривня.
Стягнути з ОСОБА_1 судовий збір на користь держави у розмірі 665 /шістсот шістдесят п`ять/ гривень 60 /шістдесят/ копійок.
Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови.
Апеляційна скарга до відповідного апеляційного суду подається через місцевий суд, що виніс постанову.
Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.
Відповідно до вимог ст.ст. 307-308 КУпАП штраф має бути сплачений порушником не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладання штрафу, а у разі оскарження або внесення подання - не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги або подання без задоволення.
У порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу з правопорушника стягується подвійний розмір штрафу та витрати на облік зазначених правопорушень.

Суддя