ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 лютого 2026 року 
м. Київ

справа № 480/4369/25
адміністративне провадження № К/990/44193/25 
Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду: 
судді-доповідача Юрченко В.П.,
суддів: Хохуляка В.В.,  Ханової Р.Ф., 

розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу №480/4369/25
за позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Сумській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення - рішення, провадження по якій відкрито
за касаційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Сумського окружного адміністративного суду від 15 липня 2025 року (суддя Прилипчук О.А.) та постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 22 вересня 2025 року (головуючий суддя Любчич Л.В., судді: Присяжнюк О.В., Спаскін О.А.),
В С Т А Н О В И В :
ОСОБА_1 (далі також - позивач) звернувся до суду з позовом до Головного управління ДПС у Сумській області (далі також - відповідач, контролюючий орган), в якому просив визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення ГУ ДПС у Сумській області від 30.12.2024 №815780-24/18-20 про визначення податкового зобов`язання з податку на доходи фізичних осіб у сумі 54829,73 грн.
Ухвалою Сумського окружного адміністративного суду від 15.07.2025 клопотання контролюючого органу про залишення позовної заяви без розгляду задоволено; позовну заяву ОСОБА_1 до ГУ ДПС у Сумській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення - залишено без розгляду.
Не погодившись з вказаною ухвалою суду першої інстанції, позивач оскаржив її в апеляційному порядку.
Постановою Другого апеляційного адміністративного суду від 22.09.2025 ухвалу Сумського окружного адміністративного суду від 15.07.2025 залишено без змін. 
З такими рішеннями судів попередніх інстанції не погодився позивач та подав касаційну скаргу в якій просить їх скасувати, а справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду. 
В обґрунтування касаційної скарги зазначає, що про наявність ухвали про залишення його позовної заяви без руху від 25.06.2025 дізнався лише 11.07.2025 коли знаходився за місцем проживання (м. Конотоп Сумської області, де позивач не знаходиться постійно через атаки ворожих дронів), відкривши електронну пошту, після чого, на наступний день (12.07.2025) усунув визначені судом недоліки та направив до суду заяву про поновлення пропущеного строку звернення до суду, що підтверджується копією фіскального чеку поштового відправлення, причина затримки відправлення якого на чотири дні йому невідома. Наголошує, що ухвала суду про залишення позовної заяви без руху дійсно доставлена в його електронний кабінет 26.06.2026, однак за обставин непереборної сили (військовий стан в державі, постійні бомбардування міста, відсутність світла та інтернету), відкрити електронний кабінет та ознайомитися з текстом ухвали він зміг лише 11.07.2025, а відтак саме цей день вважається днем отримання ним вказаної ухвали. 
Верховний Суд ухвалою від 17.11.2025 відкрив касаційне провадження за касаційною скаргою позивача на ухвалу Сумського окружного адміністративного суду від 15.07.2025 та постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 22.09.2025 у цій справі. 
Відповідач, у відзиві на апеляційну скаргу просив залишити її без задоволення, а ухвалу суду першої інстанції без змін, як законну та обґрунтовану.
Перевіривши на підставі встановлених фактичних обставин справи правильність застосування судами першої та апеляційної інстанцій норм процесуального права, Верховний Суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення касаційної скарги, з огляду на наступне.
Судами попередніх інстанцій встановлено, що ухвалою Сумського окружного адміністративного суду від 05.06.2025 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.
19.06.2025 відповідачем подано до суду клопотання про залишення позовної заяви ОСОБА_1 без розгляду з підстав пропуску ним строку звернення до суду з цим позовом.
Ухвалою Сумського окружного адміністративного суду від 25.06.2025 позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Сумській області було залишено без руху. Надано строк для усунення недоліків поданої позовної заяви - протягом десяти днів з моменту отримання копії ухвали про залишення позовної заяви без руху шляхом подання до суду заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду із зазначенням обґрунтованих та поважних причин його пропуску.
Копію вказаної ухвали надіслано до електронного кабінету позивача через систему "Електронний суд", документ доставлено до електронного кабінету 26.06.25 07:59 год.
Станом на 15.07.2025 недоліки позовної заяви позивачем не усунуті, заяви про продовження процесуального строку на усунення недоліків позовної заяви не подано.
Залишаючи позов без розгляду, суд першої інстанції керувався положеннями п. 7 ч. 1 ст. 240 КАС України, відповідно до яких суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо провадження в адміністративній справі було відкрито за позовною заявою, яка не відповідає вимогам статей 160, 161, 172 цього Кодексу, і позивач не усунув цих недоліків у строк, встановлений судом.
Суд апеляційної інстанції погодився з такими висновками суду першої інстанції та постановою від 22.09.2025 ухвалу Сумського окружного адміністративного суду залишив без змін. 
Частиною третьою статті 3 КАС України передбачено, що провадження в адміністративних справах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи.
За змістом частин першої і четвертої статті 18 КАС України у судах функціонує Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система (далі також ЄСІТС), яка відповідно до закону забезпечує обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, між судом та учасниками судового процесу, а також фіксування судового процесу і участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції.
Згідно з частиною п`ятою цієї статті суд направляє судові рішення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу на їх офіційні електронні адреси, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).
Приписами частин шостої і сьомої цієї статті обумовлено, що адвокати, нотаріуси, приватні виконавці, судові експерти, державні органи та органи місцевого самоврядування, суб`єкти господарювання державного та комунального секторів економіки реєструють офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в добровільному порядку. Особам, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, суд вручає будь-які документи у справах, в яких такі особи беруть участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення на офіційні електронні адреси таких осіб, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.
Рішенням Вищої ради правосуддя від 17.08.2021 №1845/0/15-21 затверджене Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (далі - Положення), яке визначає порядок функціонування в судах та органах системи правосуддя окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, зокрема підсистем «Електронний кабінет», «Електронний суд» та підсистеми відеоконференцзв`язку; порядок вчинення процесуальних дій в електронній формі з використанням таких підсистем; особливості використання в судах та органах системи правосуддя іншого програмного забезпечення в перехідний період до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи у складі всіх підсистем (модулів).
Згідно з пунктом 8 Положення підсистема «Електронний кабінет» (Електронний кабінет ЄСІТС, Електронний кабінет) - це підсистема ЄСІТС, захищений вебсервіс, що має офіційну адресу в інтернеті (https://cabinet.court.gov.ua), який забезпечує процедуру реєстрації користувачів в ЄСІТС, а також подальшу автентифікацію таких осіб з метою їх доступу до підсистем (модулів) ЄСІТС у межах наданих прав.
Процедура реєстрації в ЄСІТС (реєстрація Електронного кабінету, реєстрація офіційної електронної адреси) передбачає проходження запропонованої засобами Електронного кабінету процедури реєстрації з використанням кваліфікованого електронного підпису, та внесенням контактних даних особи, зокрема адреси електронної пошти, номера телефону (в тому числі мобільного), зазначенням інших засобів зв`язку, які забезпечують фіксацію повідомлення або виклику (пункт 9 Положення).
У підпункті 5.8 пункту 5 Положення визначено, що офіційна електронна адреса - це сервіс Електронного кабінету ЄСІТС, адреса електронної пошти, вказана користувачем в Електронному кабінеті ЄСІТС, або адреса електронної пошти, вказана в одному з державних реєстрів.
За правилами пункту 42 Положення засобами ЄСІТС в автоматичному режимі здійснюється перевірка наявності в особи зареєстрованого Електронного кабінету. У разі наявності в особи Електронного кабінету засобами ЄСІТС забезпечується надсилання до автоматизованої системи діловодства підтвердження доставлення до Електронного кабінету користувача документа у справі. В іншому випадку до автоматизованої системи діловодства надходить повідомлення про відсутність в особи зареєстрованого Електронного кабінету.
Пунктом 17 Положення передбачено що особам, які зареєстрували Електронний кабінет, суд надсилає документи у справах, в яких такі особи беруть участь, в електронній формі шляхом їх надсилання до Електронного кабінету таких осіб або в інший спосіб, передбачений процесуальним законодавством, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.
Указаний порядок надсилання учасникам справи процесуальних документів у справі за допомогою засобів ЄСІТС узгоджується з положеннями частин п`ятої і шостої статті 251 КАС України, згідно з якими учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено в порядку письмового провадження, копія судового рішення надсилається протягом двох днів із дня його складення у повному обсязі в електронній формі у порядку, визначеному законом, - у випадку наявності у особи офіційної електронної адреси, або рекомендованим листом з повідомленням про вручення - якщо така адреса відсутня. Днем вручення судового рішення є, зокрема, день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення на офіційну електронну адресу особи.
Згідно з довідкою відповідального працівника Сумського окружного адміністративного суду про доставку електронного листа документ «Ст.169 Залишення позовної заяви без руху» від 25.06.2025 по справі № 480/4369/25 доставлено ОСОБА_1 в його електронний кабінет 26.06.2025 о 07:59.
Отже, як обґрунтовано ствердили суди попередніх інстанцій, останнім днем строку, визначеного судом для усунення недоліків позовної заяви (враховуючи вихідні дні) є 07.07.2025.
Разом з цим, як встановлено судом апеляційної інстанції та вбачається з матеріалів справи, заяву про поновлення пропущеного строку на звернення до суду направлено позивачем до суду засобами поштового зв`язку 12.07.2025, що підтверджується інформацією з сайту АТ «Укрпошта», встановленою судом апеляційної інстанції шляхом відстеження руху поштового відправлення № 4161500164091, відображеного на поштовому конверті.
Наполягаючи на дотриманні визначеного судом строку на усунення недоліків позовної заяви, позивач стверджує, що направив до суду заяву про поновлення пропущеного строку на наступний день після того як відкрив електронну пошту та дізнався про наявність ухвали Сумського окружного адміністративного суду від 25.06.2025, тобто 12.07.2025, чим, на переконання позивача, виконав вимоги такої ухвали.
Однак, колегія суддів зауважує, що згідно зазначених вище норм днем вручення судового рішення є, зокрема, день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення на офіційну електронну адресу особи, а не день, коли особа виявила наявність такого судового рішення в своєму електронному кабінеті.
Щодо посилань позивача на відсутність можливості мати постійний доступ до свого електронного кабінету в системі «Електронний суд», мотивованих тим, що комп`ютер, на якому міститься файловий носій з електронним ключем до кабінету в «Електронному суді», знаходиться за місцем його проживання (м. Конотоп Сумської області), де він не може постійно перебувати через регулярні атаки ворожих дронів, колегія суддів зазначає наступне.
Частиною другою статті 44 КАС України передбачено, що учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.
За правилами частини другої статті 6 КАС України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ).
У справі «Пономарьов проти України» від 03 квітня 2008 року (пункт 41 рішення, заява №3236/03) ЄСПЛ зазначив, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.
Велика Палата Верховного Суду у п. 91 постанови від 25.09.2024 у справі №490/9587/18 виснувала, що позивач (заявник, третя особа, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору) із великим ступенем зацікавленості повинен проявляти інтерес про хід розгляду судом ініційованої ним справи або відповідного судового провадження. У разі відсутності обставин непереборної сили ігнорування позивачем (заявником) протягом тривалого періоду часу провадження, відкритого за його позовною заявою (заявою, скаргою), свідчить про недобросовісну поведінку та порушення основоположних засад цивільного процесу.
Отже, позивач, як ініціатор судового розгляду, повинен вчиняти усі можливі та залежні від нього дії, використовувати у повному обсязі наявні засоби та можливості, передбачені законодавством, для належного виконання процесуальних обов`язків.
Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 28 лютого 2025 року у справі № 120/379/21-а.
Також судом апеляційної інстанції констатовано неподання доказів обставин інтенсивних обстрілів м.Конотоп Сумської області, про які зазначає позивач. 
З огляду на викладене, колегія суддів погоджується з висновками суду апеляційної інстанції щодо необґрунтованості аргументів позивача про неможливість вчасного усунення недоліків позовної заяви та, як наслідок, правильного рішення суду першої інстанції про наявність підстав для залишення позовної заяви ОСОБА_1 без розгляду на підставі п.7 ч. 1 ст. 240 КАС України.
Доводи ж касаційної скарги не знайшли свого підтвердження під час розгляду справи в суді касаційної інстанції.
Згідно з частиною першою статті 350 КАС України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо рішення, переглянуте в передбачених статтею 341 цього Кодексу межах, ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Судами першої та апеляційної інстанцій виконано всі вимоги процесуального законодавства, вирішено справу у відповідності з положеннями процесуального закону та постановлено обґрунтовані судові рішення.
Як встановлено пунктом 1 частини першої статті 349 КАС України суд касаційної інстанції за наслідками розгляду касаційної скарги має право залишити судові рішення судів першої та (або) апеляційної інстанцій без змін, а скаргу без задоволення.
Керуючись статтями 341, 345, 349, 350, 355, 356, 359 КАС України, Суд
У Х В А Л И В :
Касаційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.
Ухвалу Сумського окружного адміністративного суду від 15 липня 2025 року та постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 22 вересня 2025 року у справі №480/4369/25 залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дати її ухвалення та оскарженню не підлягає..

Судді	В.П. Юрченко В.В. Хохуляк   Р.Ф. Ханова