Справа № 366/3968/25
Провадження № 3/366/2334/25
ПОСТАНОВА
Іменем України

23 грудня 2025 року селище Іванків
Суддя Іванківського районного суду Київської області Мовчан В.В., розглянувши справу про адміністративне правопорушення, яка надійшла від Відділення поліції № 1 Вишгородського РУП ГУ НП в Київській області про притягнення до адміністративної відповідальності 
ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (   АДРЕСА_1 ) за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 51 КУпАП, 

ВСТАНОВИВ:
12.12.2025 до Іванківського районного суду Київської області надійшов протокол та матеріали справи про адміністративне правопорушення, відносно ОСОБА_1 за ч. 3 ст. 51 КУпАП.
Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, головуючим суддею визначено суддю Мовчана В.В. Розгляд справи призначено на 23.12.2025.
У судове засідання ОСОБА_1 не з`явився. Про час, дату та місце розгляду справи повідомлявся належним чином.
Крім цього, суд зауважує, що ОСОБА_1 достовірно було відомо про складення щодо нього протоколу про адміністративне правопорушення, що підтверджується підписом в протоколі про адміністративне правопорушення, проте станом розгляду справи він не цікавився, з клопотаннями про відкладення розгляду справи не звертався.
Рішеннями Європейського суду з прав людини визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.
Відповідно до ч. 1 ст. 268 КУпАП, під час відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.
Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини гарантовано кожній фізичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.
Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправних зволікань) судового захисту.
В поняття «розумний строк» розгляду справи, Європейський суд з прав людини включає: складність справи; поведінку заявника; поведінку органів державної влади; важливість справи для заявника.
Згідно рішення Європейського суду з прав людини у справі «Смірнов проти України» від 08.11.2005 слідує, що в силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції.
За вказаних обставин, з метою дотримання розумних строків розгляду справи та враховуючи, що ОСОБА_1 не з`явився в судове засідання, тобто добросовісно не виконав процесуальні обов`язки, суддя розцінює неявку особи, яка притягається до адміністративної відповідальності неповажною та приходить до висновку про можливість розгляду справи за відсутності ОСОБА_1 .
Відповідно до ч. 2 ст. 7 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.
У судовому засіданні дослідженні наступні докази: протокол про адміністративне правопорушення серії ВАД № 858675 від 04.12.2025, електронний рапорт, протокол прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення та іншу подію, письмові пояснення ОСОБА_2 , письмові пояснення ОСОБА_3 , письмові пояснення ОСОБА_1 , постанова Іванківського районного суду Київської області від 03.02.2025 по справ № 366/72/25.
Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАД № 858675 від 04.12.2025, складеного капітаном поліції Швораком А.В.: 26.11.2025 близько 23 год. 00 хв. в с. Запрудка по вул. Миру, 11 ОСОБА_1 вчинив дрібне викрадення чужого майна, а саме безотример б/у синього кольору марки Master, який знаходився в сараї, чим спричинив матеріальну шкоду ОСОБА_2 , відповідальність за що передбачена ч. 3 ст. 51 КУпАП.
Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення, дії ОСОБА_1 кваліфіковані за ч. 3 ст. 51 КУпАП.
Відповідно до ч. 1 ст. 51 КУпАП, дрібне викрадення чужого майна шляхом крадіжки, шахрайства, привласнення чи розтрати, якщо вартість такого майна на момент вчинення правопорушення не перевищує 0,5 неоподатковуваного мінімуму доходів громадян.
Частиною 3 статті 51 КУпАП передбачена адміністративна відповідальність за повторне протягом року вчинення порушень, передбачених частиною першою або другою цієї статті, за яке особу вже було піддано адміністративному стягненню.
Склад адміністративного правопорушення це передбачена нормами права сукупність об`єктивних і суб`єктивних ознак, за наявності яких те чи інше діяння можна кваліфікувати як адміністративне правопорушення. Він складається з: об`єкту, об`єктивної сторони, суб`єкту, суб`єктивної сторони.
Одним із елементів складу адміністративного правопорушення є його об`єктивна сторона, наслідки в даному випадку у вигляді шкоди, що відповідає вартості викраденого майна, та причинний зв`язок між діями чи бездіяльністю та наслідками, що настали.
У даному випадку для розрахунку вартості викраденого майна за ст. 51 КУпАП використовують податкову соціальну пільгу аби встановити межу кваліфікації дрібної крадіжки.
Конструкція об`єктивної сторони правопорушення, передбаченого частинами 1 і 2 ст. 51 КУпАП, свідчить про обов`язковість належного встановлення вартості майна, яке було викрадене.
Також з об`єктивної сторони, крадіжка відноситься до злочинів/правопорушень з матеріальним складом. Тому, крім діяння (таємного викрадення), обов`язковими її ознаками є позитивна матеріальна шкода, спричинена власнику викраденого майна, яка визначається його вартістю.
З огляду на встановлені обставини справи, враховуючи характер вчиненого адміністративного правопорушення, особу правопорушника, відсутність обставин, що пом`якшують і обтяжують відповідальність за адміністративне правопорушення, суд вважає за доцільне притягнути ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності в межах санкції статті ч. 3 ст. 51 КУпАП та накласти на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу.
Саме такий вид адміністративного стягнення на переконання судді буде достатнім та необхідним для виконання завдань КУпАП, зокрема він забезпечить запобігання вчинення правопорушником нових правопорушень, його виховання у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків та відповідальності перед суспільством.
Згідно з вимогами статті 40-1 КУпАП судовий збір у провадженні у справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.
У матеріалах справи відсутні документи, на підставі яких ОСОБА_1 звільняється від сплати судового збору згідно Закону України «Про судовий збір», а тому, з нього слід стягнути в дохід держави судовий збір.
Пунктом 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» визначено, що у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення ставка судового збору складає 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
З наведеного вбачається, що у 2025 році у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення з особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, має бути стягнено судовий збір у розмірі 605 гривень 60 коп. (3028 гривень х 0,2 = 605 гривень 60 коп.).
Керуючись ст. 24, 27, 51, ст. 283-285, 294 КУпАП, суд

ПОСТАНОВИВ:

1. ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1  (паспорт громадянина України № НОМЕР_1 виданий 30.08.2024) визнати винуватим у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 51 КУпАП та застосувати до нього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі трьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 5 100 грн. 00 коп. ( п`ять тисяч сто гривень нуль копійок)
реквізити для оплати - отримувач коштів: ГУК у Київ.обл/Іванківська сел/21081100, код отримувача(ЄДРПОУ) 37955989, банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.), рахунок отримувача: UA228999980313000106000010812, код класифікації доходів бюджету: 21081100).
2.Стягнути з  ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1  (паспорт громадянина України № НОМЕР_1 виданий 30.08.2024) в дохід Держави судовий збір у розмірі 605,60 грн. (шістсот п`ять гривень, шістдесят копійок)
реквізити для оплати: отримувач коштів: ГУК у м.Києві/м.Київ/22030106, код отримувача (ЄДРПОУ) 37993783, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача: UA908999980313111256000026001, код класифікації доходів бюджету: 22030106).

Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, за винятком постанов про застосування стягнення, передбаченого ст. 32 або 32-1 КУпАП.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником.

Апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду.
Строк пред`явлення до виконання три місяці.

Суддя Віталій МОВЧАН