ХМЕЛЬНИЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД

ПОСТАНОВА

20 січня 2026 року
м. Хмельницький

Справа № 686/22221/25
Провадження № 23-з/820/1/26

Суддя Хмельницького апеляційного суду Топчій Т.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Хмельницькому за участю секретаря Мельничук К.С., захисника Косюка Р.М., заяву захисника особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 – Косюка Р.М. про відвід судді Хмельницького апеляційного суду Преснякової А.А. у справі про притягнення до адміністративної відповідальності за ст.130 ч.1 КУпАП 
ОСОБА_1 ,  ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Шрубків Летичівського району Хмельницької області, громадянина України, жителя АДРЕСА_1 , 
в с т а н о в и л а:
Короткий зміст заяви про відвід та встановлені обставини

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 24 листопада 2025 року апеляційна скарга особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 у справі про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 за ст. 130 ч.1 КУпАП розподілена для розгляду судді Пресняковій А.А.
13 січня 2026 року у судовому засіданні захисник особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 – Косюк Р.М. заявив відвід головуючій судді Пресняковій А.А. Заявлений відвід мотивовано тим, що, на думку захисника суддя порушує право ОСОБА_1 на захист та ігнорує його право на безпосередню участь у судовому засіданні. Зазначив, що вчора (12.01.2026 року) наприкінці робочого дня йому зателефонував ОСОБА_1 та повідомив про погіршення стану здоров`я, у зв`язку з чим просив не здійснювати розгляд справи за його відсутності. За твердженням захисника, наведені обставини свідчать про упередженість головуючої судді та є підставою для її відводу.

Позиції учасників судового провадження

У судове засідання особа, яку притягнуто до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , будучи належним чином повідомленим про дату, час та місце розгляду заяви, не з`явився, за таких обставин його неявка не перешкоджає проведенню розгляду заяви про відвід. 
Суддя Преснякова А.А. не скористалась своїм правом та не надавала пояснень з приводу поданої заяви про її відвід.
Захисник Косюк Р.М. підтримав усну заяву про відвід судді Пресняковій А.А. 

Заслухавши позицію захисника, вивчивши матеріали провадження, перевіривши доводи заяви про відвід, вважаю, що заява не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Мотиви суду

Кодекс України про адміністративні правопорушення не передбачає та не регулює порядок вирішення питання про відвід судді, як це передбачено відповідними процесуальними процедурами у справах інших юрисдикцій.
Між тим, згідно статті 9 Конституції України, чинні міжнародні договори, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України.
Відповідно до ч.1 ст.6 Європейської Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, кожна людина має право при визначенні її громадянських прав і обов`язків або будь-якого кримінального обвинувачення проти неї на справедливий і відкритий розгляд впродовж розумного терміну незалежним і безстороннім судом, створеним відповідно до закону.
Згідно практики Європейського суду з прав людини, деякі справи про адміністративні правопорушення, за своєю суттю мають кримінальний характер та повністю підпадають під гарантії ст.6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини.
Відповідно до п.3.4 Рішення КСУ №10-рп/2011 від 11.10.2011 року, з аналізу положень міжнародних актів не вбачається різниці між кримінальними та адміністративними протиправними діяннями, оскільки вони охоплюються загальним поняттям «правопорушення». У цьому ж рішенні КСУ поширює певні гарантії кримінального процесу і на процес притягнення особи до адміністративної відповідальності, а тому з метою додержання принципу законності в необхідних випадках слід застосовувати принцип аналогії закону найбільш близького до адміністративно-деліктної галузі права – кримінального процесуального законодавства.
З урахуванням вимог ст. 129 Конституції України, ч.1 ст.6, ч.1 ст.7, ст. 9 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо гарантування доступу до правосуддя з метою забезпечення захисту прав, свобод та інтересів осіб незалежним, безстороннім і справедливим судом, утвореним відповідно до закону, необхідно керуватись принципом верховенства права та загальними засадами судочинства з урахуванням практики ЄСПЛ, яка відносить справи про адміністративне правопорушення до «кримінального провадження», а тому наявні правові підстави для розгляду заявленого відводу.
З метою додержання принципу законності, виникла необхідність в застосуванні принципу аналогії закону найбільш близької галузі права - кримінального процесуального права та керуватися при вирішенні питання про відвід судді ст. 75 КПК України, якою визначено вичерпний перелік обставин, що виключають участь судді в розгляді справи.
Також, апеляційний суд при розгляді заяви про відвід зважає на те, що хоча за змістом ст.7 КУпАП вирішення питань притягнення особи до адміністративної відповідальності за аналогією закону не передбачене, тобто унеможливлює застосування за аналогією норм матеріального права, які встановлюють протиправність суспільної поведінки, проте немає жодних обмежень на застосування аналогії норм процесуального характеру.
Таким чином, виходячи із загальних конституційних засад правосуддя, статтею 8 Конституції України передбачено, що в Україні визнається і діє принцип верховенства права, у даному випадку слід застосовувати за аналогією положення КПК України, які визначають порядок розгляду заяв про самовідвід. 
Статтями 75 та 76 КПК України передбачено вичерпний перелік обставин, що виключають участь судді в розгляді кримінального провадження. Статтею 75 ч. 1 п. 4 КПК України передбачено, що слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.
Відповідно до вимог ст. 80 ч. 1, 2 КПК України за наявності підстав, передбачених статтями 75-79 цього Кодексу, слідчий суддя, суддя, зобов`язані заявити самовідвід. За цими ж обставинами їм може бути заявлено відвід особами, які беруть участь у кримінальному провадженні.
Згідно положень ст.81 ч.1 КПК України, у разі заявлення відводу судді, який здійснює судове провадження одноособово, його розглядає інший суддя цього ж суду, визначений в порядку, встановленому ст.35 ч.3 КПК України. 
Варто зауважити, що жодна норма національного права не визначає зміст нормативної конструкції "неупередженість" ("безсторонність") судді", а тому під час з`ясування основних критеріїв неупередженості суди керуються джерелами міжнародного права, зокрема принципами, сформульованими у практиці Європейського суду з прав людини.
Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини обґрунтованість підстав для надання висновку щодо безсторонності суду для мети пункту 1 статті 6 Конвенції має встановлюватися згідно з:
- "об`єктивним критерієм", який передбачає, що встановлення наявності упередженості суду (суддів) має бути визначено окремо від поведінки судді, тобто має бути з`ясовано, чи є очевидні факти, що можуть поставити під сумнів його безсторонність. Своєю чергою вирішальне значення має саме наявність відповідних обставин, підтверджених належними та допустимими доказами, які свідчать про обґрунтованість сумніву в неупередженості суду, а позиція зацікавленої сторони є важливою, але не вирішальною;
- "суб`єктивним критерієм", який вимагає оцінки реальних дій окремого судді під час розгляду конкретної справи і тільки після встановлення фактів у поведінці судді, які можна кваліфікувати як прояв упередженості, можливо поставити під сумнів його безсторонність.
Отже, для підтвердження порушення (або можливого порушення) суддею принципу неупередженості, заявнику потрібно довести наявність відповідних зазначених вище суб`єктивних та/або об`єктивних елементів стандарту неупередженості (зокрема, але не винятково, йдеться про такі ознаки, як особисте переконання та поведінка конкретного судді, що вказують на його безпосередню зацікавленість у результатах розв`язання справи, неналежне забезпечення конкретним судом та його складом, визначеним для розгляду справи, дотримання процесуальних прав і свобод сторін та осіб, які беруть участь у справі, тощо).
Проаналізувавши доводи, що наведені захисником Косюком Р.М. в обгрунтування заяви про відвід судді Пресняковій А.А., вважаю, що ця заява не містить будь-яких об`єктивних доказів та доводів, які б підтверджували наявність обставин, що обґрунтовано викликають сумнів у неупередженості або необ`єктивності судді, зокрема таких, які містили б належні, достатні, допустимі та достовірні дані щодо порушення гарантій неупередженості цією суддею як з погляду "суб`єктивного критерію", так і з погляду "об`єктивного критерію".
Підставою відводу судді Пресняковій А.А. у справі про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 захисник Косюк Р.М. зазначив порушення суддею права Киричка А.Г. на захист та ігнорування його права на безпосередню участь у судовому засіданні, мотивуючи це тим, що Киричок А.Г. просив не здійснювати розгляд справи за його відсутності у зв`язку з погіршенням стану здоров`я.
З відомостей заяви про відвід, заявленої захисником Косюком Р.М. усно в судовому засіданні, а також з матеріалів справи наданих для повного розгляду вказаної заяви, вбачається, що суддя Преснякова А.А. відмовила захиснику Косюку Р.М.  у задоволенні клопотання про відкладення розгляду справи. Суд виходить з того, що ОСОБА_1 був завчасно повідомлений про час та місце розгляду апеляційної скарги захисту, у судове засідання не з`явився, хоча враховуючи позицію захисту, бажав особисто надати суду пояснення та заперечення проти інкримінованого обвинувачення у адміністративному правопорушенні, медичних документів на підтвердження хвороби ОСОБА_1 захист суду не надав. Враховуючи наведені обставини, вважаю, що суд, вирішуючи процесуальне питання про розгляд апеляційної скарги захисту діяв у межах вимог ст. 268 КУпАП, у суду були відсутні процесуальні підстави для обов`язкового відкладення розгляду справи.
Розцінюючи «суб`єктивний критерій» дій судді при прийнятті процесуального рішення про продовження судового розгляду суд враховує також і те, що розгляд справи вже неодноразово відкладався з підстав, пов`язаних із неявкою сторони захисту та особи, яка притягається до адміністративної відповідальності (03.12.2025 року, 15.12.2025 року), що свідчить про надання судом достатнього часу та можливості для реалізації права на захист і безпосередню участь особи, яка притягається до адміністративної відповідальності у судовому засіданні.
Варто зазначити, що відповідно до частини шостої статті 294 КУпАП, неявка особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, належним чином повідомленої про час і місце розгляду справи, не перешкоджає її розгляду, якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи з посиланням на поважні причини, підтверджені відповідними доказами. За відсутності такого клопотання та належних підтверджень причин неявки суд був вправі продовжити розгляд справи по суті.
Апеляційний суд виходить з того, що згідно усталеної судової практики, незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішеннями прийнятими суддею в інших справах, не можуть слугувати на підтвердження доводів про упередженість судді та бути підставою для відводу судді. У зв`язку з цим мотиви прийняття суддею Пресняковою А.А. процесуального рішення під час судового розгляду справи про адміністративне правопорушення не може слугувати підставою для сумнівів у її неупередженості.
За таких обставин сама по собі незгода сторони захисту з прийнятими суддею процесуальними рішеннями, у тому числі щодо продовження розгляду справи за відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, за умови її належного повідомлення про час і місце судового засідання та відсутності належних і допустимих доказів поважних причин неявки, не є тією обставиною, яка передбачена ст. 75 КПК України для відводу судді та не свідчать про упередженість судді Преснякової А.А. при розгляді справи про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 .
Жодних доказів, які містили б містили достовірні дані щодо порушення гарантій неупередженості суддею, усна заява захисту про відвід не містить та в ході перевірки доводів заяви про відвід судом не встановлено. 
Твердження захисту, наведені в апеляційному суді при розгляді заяви про відвід судді, про висловлювання судді Преснякової А.А. про обставини, інкриміновані обвинуваченому в частині ухвалення можливого судового рішення, нічим не підтвердженні, тому суд вважає їх надуманими. 
Таким чином, відсутні обставини, що можуть викликати сумніви у неупередженості судді Преснякової А.А., проаналізувавши аргументи, якими захисник обґрунтовує заявлений відвід судді Пресняковій А.А. у цій справі, вважаю, що доводи про її необ`єктивність та/або упередженість є безпідставними, адже в заяві не наведено, а судом не встановлено фактів прояву суддею-доповідачем прямої чи опосередкованої заінтересованості в результаті розгляду цієї справи. Не встановлено й інших підстав, передбачених статтями 75, 76 КПК України, які б унеможливлювали участь у розгляді цієї справи судді-доповідача Преснякової А.А. та викликали б необхідність у її відводі.
З урахуванням викладеного заява захисника особи, яку притягнуто до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 – Косюка Р.М. про відвід судді Пресняковій А.А. задоволенню не підлягає.
Враховуючи наведене, керуючись статтями 285, 294 КУпАП, статтями 75, 80-81 КПК України, -

п о с т а н о в и л а:

Відмовити у задоволенні заяви захисника особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 – Косюка Р.М. про відвід судді Хмельницького апеляційного суду Пресняковій А.А. у справі про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 за ст. 130 ч.1 КУпАП. 

Постанова є остаточною і оскарженню не підлягає.

Суддя: