ПІВДЕННО-ЗАХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
_____________________________________________________________________________________________
П О С Т А Н О В А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 січня 2026 року	м. Одеса	Справа № 916/1507/25	
Південно-західний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:
Головуючого судді: Таран С.В.,
Суддів: Богатиря К.В., Поліщук Л.В.,
при секретарі судового засідання: Фещук В.М.,
за участю представників:
від Товариства з обмеженою відповідальністю "ІНДАСТРІАЛ КОНСТРАКШН ГРУП" – Сліпич О.О.,
від Одеської державної академії будівництва та архітектури – участі не брали,
розглянувши апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "ІНДАСТРІАЛ КОНСТРАКШН ГРУП"
на рішення Господарського суду Одеської області від 25.07.2025, прийняте суддею Рогою Н.В., м. Одеса, повний текст складено 04.08.2025,
у справі №916/1507/25
за позовом: Товариства з обмеженою відповідальністю "ІНДАСТРІАЛ КОНСТРАКШН ГРУП"
до відповідача: Одеської державної академії будівництва та архітектури
про стягнення 1 267 000 грн
та за зустрічним позовом: Одеської державної академії будівництва та архітектури
до відповідача: Товариства з обмеженою відповідальністю "ІНДАСТРІАЛ КОНСТРАКШН ГРУП"
про визнання зобов`язань припиненими

ВСТАНОВИВ:

У квітні 2025 р. Товариство з обмеженою відповідальністю "ІНДАСТРІАЛ КОНСТРАКШН ГРУП" звернулося з позовом до Одеської державної академії будівництва та архітектури, в якому просило стягнути з відповідача на користь позивача заборгованість у сумі 1267000 грн.
Позовні вимоги обґрунтовані неналежним виконанням відповідачем взятих на себе зобов`язань за укладеним між сторонами за результатами процедури закупівлі договором №134/24 від 11.09.2024 в частині проведення оплати виконаних позивачем робіт.
За вказаною позовною заявою місцевим господарським судом 28.04.2025 відкрито провадження у справі №916/1507/25.
08.05.2025 до суду першої інстанції від Одеської державної академії будівництва та архітектури надійшла зустрічна позовна заява до Товариства з обмеженою відповідальністю "ІНДАСТРІАЛ КОНСТРАКШН ГРУП" про визнання зобов`язань за договором №134/24 від 11.09.2024 припиненими з 18.10.2024 та застосування до вказаного договору наслідків недійсності/нікчемності правочину.
Зустрічний позов обґрунтований тим, що процедура закупівлі, за наслідками якої укладено договір №134/24 від 11.09.2024, проведена з порушеннями вимог законодавства, що встановлено висновком Південного офісу Держаудитслужби про результати моніторингу процедури закупівлі №UА-2024-07-19-009966-а від 18.10.2024, яким зобов`язано Одеську державну академію будівництва та архітектури здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень шляхом припинення зобов`язань за договором про закупівлю, у тому числі із застосуванням відповідних наслідків недійсності/нікчемності договору.
Ухвалою Господарського суду Одеської області від 15.05.2025 прийнято зустрічну позовну заяву до спільного розгляду та об`єднано її в одне провадження з первісним позовом у справі №916/1507/25.
Рішенням Господарського суду Одеської області від 25.07.2025 у справі №916/1507/25 (суддя Рога Н.В.) у задоволенні первісного та зустрічного позовів відмовлено повністю.
Судове рішення в частині відмови у задоволенні первісного позову мотивоване відсутністю правових підстав для стягнення заборгованості за нікчемним правочином, а в частині відмови у задоволенні зустрічного позову – обранням Одеською державною академією будівництва та архітектури неналежного способу захисту.
Не погодившись з ухваленим рішенням, Товариство з обмеженою відповідальністю "ІНДАСТРІАЛ КОНСТРАКШН ГРУП" звернулося з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення Господарського суду Одеської області від 25.07.2025 у справі №916/1507/25 в частині відмови у задоволенні первісного позову та прийняти нове рішення, яким первісний позов задовольнити у повному обсязі.
Зокрема, апелянт наголошує на тому, що договір №134/24 від 11.09.2024 не може визнаватися нікчемним в силу правил статті 228 Цивільного кодексу України, оскільки при його укладенні мало місце лише порушення процедури закупівлі, а не порушення публічного порядку.
У відзиві на апеляційну скаргу б/н від 08.09.2025 (вх.№3373/25/Д3 від 09.09.2025) Одеська державна академія будівництва та архітектури просить у задоволенні апеляційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю "ІНДАСТРІАЛ КОНСТРАКШН ГРУП" відмовити, посилаючись на те, що договір №134/24 від 11.09.2024 з урахуванням висновку Південного офісу Держаудитслужби про результати моніторингу процедури закупівлі №UА-2024-07-19-009966-а від 18.10.2024 має бути розірваний із застосуванням до нього наслідків недійсності правочину, при цьому відповідач за первісним позовом готовий повернути позивачеві отримані від останнього акт обстеження навчального корпусу (літ. С, С1) Одеської державної академії будівництва та архітектури на вул. Дідріхсона, 4 у м. Одеса в одному примірнику у паперовій формі, а також попередню проекту документацію (робочий проект) на капітальний ремонт (комплексна термомодернізація) вказаного навчального корпусу (літ. С., С1) в одному примірнику у паперовій формі та флеш-накопичувач.
Ухвалою Південно-західного апеляційного господарського суду у складі головуючого судді Таран С.В., суддів: Богатиря К.В., Поліщук Л.В. від 04.09.2025 у справі №916/1507/25 за вказаною апеляційною скаргою відкрито апеляційне провадження та в подальшому ухвалою суду від 22.09.2025 призначено справу №916/1507/25 до розгляду на 22.10.2025 об 11:30.
Між тим, з огляду на тимчасову непрацездатність судді Таран С.В. у період з 16.10.2025 по 31.10.2025, судове засідання у справі №916/1507/25, призначене на 22.10.2025 об 11:30, не відбулося, про що складено відповідну довідку.
Ухвалою Південно-західного апеляційного господарського суду від 03.11.2025 вирішено розглянути апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "ІНДАСТРІАЛ КОНСТРАКШН ГРУП" на рішення Господарського суду Одеської області від 25.07.2025 у справі №916/1507/25 поза межами строку, встановленого частиною першою статті 273 Господарського процесуального кодексу України, у розумний строк, достатній для забезпечення можливості реалізації учасниками процесу відповідних процесуальних прав з урахуванням запровадженого в Україні воєнного стану, та призначено дану справу до розгляду на 10.12.2025 о 15:30.
Протокольною ухвалою Південно-західного апеляційного господарського суду від 10.12.2025 у судовому засіданні у справі №916/1507/25 оголошено перерву до 10:00 год 28.01.2026.
У судовому засіданні 28.01.2026 представник Товариства з обмеженою відповідальністю "ІНДАСТРІАЛ КОНСТРАКШН ГРУП" підтримав апеляційну скаргу; представник Одеської державної академії будівництва та архітектури участі не брав, хоча був належним чином сповіщений про дату, час та місце його проведення, що підтверджується матеріалами справи (т.ІІ а.с.58).
За умовами частин першої, другої статті 269 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.
Заслухавши пояснення представника апелянта, обговоривши доводи апеляційної скарги, відзиву на неї, перевіривши наявні матеріали справи на предмет правильності застосування Господарським судом Одеської області норм матеріального та процесуального права, колегія суддів дійшла наступних висновків.
З матеріалів справи вбачається, що 19.07.2024 Одеською державною академією будівництва та архітектури було опубліковано оголошення про проведення процедури закупівлі (відкриті торги з особливостями) за предметом закупівлі "Розроблення проектної документації (робочий проект) на капітальний ремонт (комплексна термомодернізація) навчального корпусу (літ. С, С1) Одеської державної академії будівництва та архітектури на вул. Дідріхсона. 4 в м. Одеса".
Переможцем процедури закупівлі стало Товариство з обмеженою відповідальністю "ІНДАСТРІАЛ КОНСТРАКШН ГРУП".
За результатами процедури закупівлі 11.09.2024 між Одеською державною академією будівництва та архітектури ("Замовник") та Товариством з обмеженою відповідальністю "ІНДАСТРІАЛ КОНСТРАКШН ГРУП" ("Виконавець") укладено договір №134/24 (далі – договір №134/24 від 11.09.2024), за умовами пункту 1.1 якого Замовник доручає, а Виконавець бере на себе зобов`язання виконати роботи "Розроблення проектної документації (робочий проект) на капітальний ремонт (комплексна термомодернізація) навчального корпусу (літ. С, С1) Одеської державної академії будівництва та архітектури на вул. Дідріхсона, 4 в м. Одеса (код згідно з ЄЗС ДА 021:2015:71220000-6 – Послуги з архітектурного проектування, з урахуванням кошторисних норм України "Настанова з визначення вартості будівництва" відповідно до чинного законодавства України, інших правил, нормативних вимог та стандартів, які є обов`язковими для виконання даного виду робіт та додатків.
Згідно з пунктом 1.2 договору №134/24 від 11.09.2024 роботи виконуються та фінансуються за рахунок бюджетних коштів, передбачених у державному бюджеті за програмою 2201610 "Вища освіта, енергоефективність та сталий розвиток", джерелом надходження яких є кредитні кошти, що залучаються відповідно до фінансової угоди (проект "Вища освіта України") між Україною та Європейським інвестиційним банком, ратифікованої Законом України від 08.11.2017 №2186-VIII, власних надходжень Замовника та/або інших джерел, не заборонених законодавством. Порядок використання коштів визначається постановою Кабінету Міністрів України від 26.09.2018 №815.
Пунктом 1.3 договору №134/24 від 11.09.2024 передбачено що Замовник зобов`язується прийняти виконані роботи та оплатити їх.
В силу пунктів 1.5, 1.6 договору №134/24 від 11.09.2024 перелік та фактичні обсяги робіт, технічні та інші вимоги до робіт, що є предметом договору, визначаються завданням на проектування (додаток №1). Строки виконання робіт визначаються календарним планом (додаток №2).
Відповідно до пунктів 2.1-2.3 договору №134/24 від 11.09.2024 ціна договору визначена виходячи з вартості робіт і складає 1810000 грн без ПДВ (договірна ціна). Розрахунок вартості робіт наводиться у зведеному кошторисі проектних та вишукувальних робіт, складеному згідно з кошторисними нормами України "Настанова з визначення вартості проектних, науково-проектних, вишукувальних робіт та експертизи проектної документації на будівництві" (додаток №3). Договірна ціна є твердою. Її перегляд як істотної умови можливий лише у відповідних випадках, передбачених у підпунктах 1, 5 та 6 пункту 19 Особливостей та пунктах 1, 5 та 6 частини п`ятої статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі".
У пункті 2.4 договору №134/24 від 11.09.2024 узгоджено, що оплата вартості робіт за договором здійснюється поетапно, за фактично виконаний об`єм робіт з урахуванням умов, передбачених пунктом 2.5 цього договору, наступним чином:
-розрахунок у розмірі 30% договірної ціни, що складає 543000 грн без ПДВ, здійснюється протягом 20 робочих днів після підписання сторонами проміжного акту приймання-передачі робіт №1 із зазначенням Виконавцем видів та переліку робіт першого етапу договору з наданням підтверджуючих документів, що супроводжується передачею примірників актів обстеження об`єкту (об`єктів) Замовнику, відповідно до умов цього договору та в обсягах та кількості, погодженими із Замовником (підпункт 2.4.1);
-розрахунок у розмірі 40% договірної ціни, що складає 724000 грн без ПДВ, здійснюється протягом 20 робочих днів після підписання сторонами проміжного акту приймання-передачі робіт №2, підставою для підписання якого є погодження Замовником проектної документації в повному обсязі та надання Замовнику підтвердження подання Виконавцем проектної документації до відповідної експертної організації (підпункт 2.4.2);
-остаточний розрахунок у розмірі 30% договірної ціни, що складає 543000 грн без ПДВ, здійснюється протягом 20 робочих днів після підписання сторонами акту приймання-передачі виконаних робіт відповідно до умов цього договору, який підписується за умови отримання Замовником проектної документації і позитивного експертного звіту (висновку) до неї.
За умовами пункту 2.5 договору №134/24 від 11.09.2024 фінансування робіт, визначених цим договором, здійснюється за рахунок коштів, зазначених у пункті 1.2 договору.
Положеннями підпункту 4.1.1 пункту 4.1 договору №134/24 від 11.09.2024 визначено, що Виконавець зобов`язується розробити проект (проектну документацію) відповідно до умов цього договору та додатків до нього, із дотриманням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил та у встановлені строки передати їх Замовнику. 
Цей договір вважається укладеним і набирає чинності після підписання сторонами та діє до 31.12.2024, а у частині виконання зобов`язань сторін – до повного виконання сторонами своїх зобов`язань за цим договором (пункт 8.1 договору №134/24 від 11.09.2024).
Додатками до договору №134/24 від 11.09.2024 є завдання на проектування (додаток №1); календарний графік виконання робіт (додаток №2); зведений кошторис на проектні, науково-проектні, вишукувальні роботи (додаток №3); копія кваліфікаційних сертифікатів (додаток №4); пакт про згоду щодо професійної чесності (додаток №5); пакт щодо дотримання екологічних та соціальних стандартів (додаток №6).
На виконання умов договору №134/24 від 11.09.2024 між сторонами підписано проміжні акти приймання-передачі робіт №1 від 13.11.2024 на суму 543000 грн (без ПДВ) та №2 від 25.02.2025 на суму 724000 грн (без ПДВ).
У матеріалах справи також міститься висновок про результати моніторингу процедури закупівлі №UА-2024-07-19-009966-а від 18.10.2024, який складений Південним офісом Держаудитслужби та відповідно до якого зобов`язано Одеську державну академію будівництва та архітектури здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень шляхом припинення зобов`язань за договором №134/24 від 11.09.2024, у тому числі із застосуванням відповідних наслідків недійсності/нікчемності договору, та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.
У вказаному висновку зафіксовано порушення вимог абзаців 1 та 8 пункту 28 Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України "Про публічні закупівлі", на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 №1178 (далі – Особливості). Крім того, за результатами аналізу питання розгляду тендерної пропозиції Державного підприємства "НАУКОВО-ДОСЛІДНИЙ І ПРОЕКТНИЙ ІНСТИТУТ МІСТОБУДУВАННЯ" встановлено порушення вимог пункту 43 Особливостей, абзацу 2 підпункту 2 пункту 44 Особливостей та частини першої статті 5 Закону України "Про публічні закупівлі", а за результатами аналізу питання розгляду тендерної пропозиції Товариства з обмеженою відповідальністю "ІНДАСТРІАЛ КОНСТРАКШН ГРУП" – порушення вимог пункту 43 Особливостей.
Зокрема, у даному висновку зазначено наступні обставини:
"Відповідно до протоколу уповноваженої особи Замовника від 17.08.2024 №17/08/24-05ВТ тендерну пропозицію учасника – Державного підприємства "НАУКОВО-ДОСЛІДНИЙ І ПРОЕКТНИЙ ІНСТИТУТ МІСТОБУДУВАННЯ" відхилено на підставі абзацу 2 підпункту 2 пункту 44 Особливостей як таку, що не відповідає умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації, крім невідповідності в інформації та/або документах, що може бути усунена учасником процедури закупівлі відповідно до пункту 43 Особливостей.
У протоколі уповноваженої особи Замовника від 17.08.2024 №117/08/24-05ВТ зазначено підстави відхилення тендерної пропозиції учасника – Державного підприємства "НАУКОВО-ДОСЛІДНИЙ І ПРОЕКТНИЙ ІНСТИТУТ МІСТОБУДУВАННЯ", зокрема, договірна ціна надана учасником у складі тендерної пропозиції не відповідає кількісним, якісним та іншим вимогам тендерної документації, що призводить до помилкового розрахунку загальної вартості, учасником порушено правила розрахунку, помилково застосовано розцінки на обстеження (кошторис 1) та помилково застосовано для кошторису з обстеження знижуючий коефіцієнт.
Між тим, надані учасником – Державним підприємством "НАУКОВО-ДОСЛІДНИЙ І ПРОЕКТНИЙ ІНСТИТУТ МІСТОБУДУВАННЯ" інформація та документи відповідають вимогам тендерної документації (ТД), у тому числі додаткам до ТД, а невідповідність у наданих учасником інформації та документах, що не передбачені додатками до ТД, не може бути підставою для відхилення тендерної пропозиції зазначеного учасника, оскільки взагалі неподання (відсутність) у складі тендерної пропозиції документів або інформації, що не передбачені додатками до ТД, не є підставою для відхилення тендерної пропозиції учасника.
У складі тендерної пропозиції учасника – Товариства з обмеженою відповідальністю "ІНДАСТРІАЛ КОНСТРАКШН ГРУП", якого Замовник визначив переможцем цієї процедури закупівлі, відсутні договірна ціна, розрахунки до неї та кошторис №1 до Зведеного кошторису, що не вплинуло на рішення Замовника про визначення його переможцем процедури закупівлі.
На запит Південного офісу Держаудитслужби від 07.10.2024 щодо обґрунтування рішення Замовника про відхилення тендерної пропозиції учасника – Державного підприємства "НАУКОВО-ДОСЛІДНИЙ І ПРОЕКТНИЙ ІНСТИТУТ МІСТОБУДУВАННЯ" згідно з абзацом 2 підпункту 2 пункту 44 Особливостей із зазначених у протоколі уповноваженої особи Замовника від 17.08.2024 №17/08/24- 05ВТ підстав, Замовник 10.10.2024 надав пояснення, яке не обґрунтовує прийняте Замовником рішення про відхилення тендерної пропозиції учасника – Державного підприємства "НАУКОВО-ДОСЛІДНИЙ І ПРОЕКТНИЙ ІНСТИТУТ МІСТОБУДУВАННЯ", оскільки у ТД Замовника, у тому числі у додатках до ТД, відсутні вимоги щодо надання учасниками у складі тендерної пропозиції договірної ціни, розрахунків до неї та кошторисів, а інформація про відповідність запропонованої пропозиції технічним вимогам, встановленим замовником у додатку 3 до ТД, повинна бути підтверджена лише підписаною формою пропозиції додатка 1 до ТД, яка також містить згоду на відповідні умови тендерної документації, зокрема згоду з проєктом договору.
Крім того, прийняття Замовником рішення про відхилення тендерної пропозиції учасника – Державного підприємства "НАУКОВО-ДОСЛІДНИЙ І ПРОЕКТНИЙ ІНСТИТУТ МІСТОБУДУВАННЯ" з підстав невідповідностей у наданих учасником інформації та документах, що не передбачені додатками до ТД, суперечить вимогам абзацу 20 пункту 44 Особливостей, оскільки взагалі неподання (відсутність) у складі тендерної пропозиції документів або інформації, що не передбачені додатками до ТД, не є підставою для відхилення тендерної пропозиції учасника відповідно до абзацу 20 пункту 44 Особливостей, а учасником – Державним підприємством "НАУКОВО-ДОСЛІДНИЙ І ПРОЕКТНИЙ ІНСТИТУТ МІСТОБУДУВАННЯ" у складі тендерної пропозиції надано усі необхідні інформацію та документи, що передбачені додатками до ТД, які відповідають вимогам ТД Замовника.
Отже, в порушення абзацу 2 підпункту 2 пункту 44 Особливостей Замовник безпідставно відхилив тендерну пропозицію учасника – Державного підприємства "НАУКОВО-ДОСЛІДНИЙ І ПРОЕКТНИЙ ІНСТИТУТ МІСТОБУДУВАННЯ" із зазначених у протоколі уповноваженої особи Замовника від 17.08.2024 №17/08/24-05ВТ підстав.
Учасник – Товариство з обмеженою відповідальністю "ІНДАСТРІАЛ КОНСТРАКШН ГРУП" у складі тендерної пропозиції надав довідку від 02.08.2024 №255/2024 про наявність працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід, згідно з якою учасник повідомляє про наявність у нього та у субпідрядної організації 18 (вісімнадцять) працівників та відповідне документальне підтвердження стосовно працівників, зазначених у довідці.
Проте учасник – Товариство з обмеженою відповідальністю "ІНДАСТРІАЛ КОНСТРАКШН ГРУП" у складі тендерної пропозиції не надав скан-копії дипломів на працівника, інформація щодо якого зазначена у пункті 3 довідки від 02.08.2024 №255/2024, та надав інформацію та документальне підтвердження про наявність у нього 1 (одного) інженера-проектувальника (провідного інженера-проектувальника) в частині забезпечення економії енергії (ЕЕФ) СС3 (пункт 5 довідки учасника від 02.08.2024 №255/2024), а не неменше 2 (двох) таких осіб, як вимагає Замовник, чим не дотримано вимоги підпункту 2.1 пункту 2 "Документи кваліфікаційної частини" додатка 10 до ТД та підпункту 5.1 пункту 5 Розділу ІІІ "Інструкція з підготовки тендерної пропозиції" ТД.
Учасник – Товариство з обмеженою відповідальністю "ІНДАСТРІАЛ КОНСТРАКШН ГРУП" у складі тендерної пропозиції надав довідку від 02.08.2024 №230/2024 з інформацією про залучення субпідрядних організацій до виконання робіт, згідно з якою учасник повідомляє про залучення субпідрядної організації – Товариства з обмеженою відповідальністю "ЕНЕРГОСЕРВІСНА КОМПАНІЯ "ГАРАНТ" за видом робіт з розроблення проектної документації з орієнтовною вартістю робіт 50% до ціни тендерної пропозиції.
Учасник – Товариство з обмеженою відповідальністю "ІНДАСТРІАЛ КОНСТРАКШН ГРУП" у складі тендерної пропозиції не надав попередній договір або договір про наміри із субпідрядною організацією, яка залучатиметься, чим не дотримано вимоги підпункту 2.4 пункту 2 "Документи кваліфікаційної частини" додатка 10 до ТД, підпункту 1.1.8 пункту 1, пунктів 6 та 8 Розділу ІІІ "Інструкція з підготовки тендерної пропозиції" ТД та додатка 4 до ТД.
На запит Південного офісу Держаудитслужби від 07.10.2024 щодо обґрунтування рішення Замовника про відповідність тендерної пропозиції учасника – Товариства з обмеженою відповідальністю "ІНДАСТРІАЛ КОНСТРАКШН ГРУП" вимогам підпункту 2.4 пункту 2 "Документи кваліфікаційної частини" додатка 10 до ТД, підпункту 1.1.8 пункту 1, пунктів 6 та 8 Розділу ІІІ "Інструкція з підготовки тендерної пропозиції" ТД та додатка 4 до ТД, Замовник 10.10.2024 надав пояснення, яке не спростовує факту виявлених невідповідностей тендерної пропозиції учасника – Товариство з обмеженою відповідальністю "ІНДАСТРІАЛ КОНСТРАКШН ГРУП" вимогам ТД Замовника.
Отже, Замовник в порушення вимог пункту 43 Особливостей не розмістив в електронній системі закупівель повідомлення з вимогою про усунення учасником процедури закупівлі – Товариством з обмеженою відповідальністю "ІНДАСТРІАЛ КОНСТРАКШН ГРУП" невідповідностей в інформації та/або документах, що подані ним у тендерній пропозиції та/або подання яких вимагалось тендерною документацією, а саме: щодо виправлення учасником помилки в частині надання у складі тендерної пропозиції інформації та документального підтвердження, які б відповідали вимогам підпункту 2.1 пункту 2 "Документи кваліфікаційної частини" додатка 10 до ТД та підпункту 5.1 пункту 5 Розділу ІІІ "Інструкція з підготовки тендерної пропозиції" ТД, підпункту 2.4 пункту 2 "Документи кваліфікаційної частини" додатка 10 до ТД, підпункту 1.1.8 пункту 1, пунктів 6 та 8 Розділу ІІІ "Інструкція з підготовки тендерної пропозиції" ТД та додатка 4 до ТД.
Також оскільки Замовником безпідставно відхилено тендерну пропозицію учасника – Державного підприємства "НАУКОВО-ДОСЛІДНИЙ І ПРОЕКТНИЙ ІНСТИТУТ МІСТОБУДУВАННЯ", остаточна цінова пропозиція якого є меншою на 310000 грн, ніж пропозиція наступного учасника процедури закупівлі – Товариства з обмеженою відповідальністю "ІНДАСТРІАЛ КОНСТРАКШН ГРУП", якого визначено переможцем процедури закупівлі, то Замовником не дотримано принципи здійснення публічних закупівель, визначених частиною першою статті 5 Закону, зокрема: максимальна економія, ефективність та пропорційність".
Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 07.03.2025 у справі №420/34083/24, залишеним без змін постановою П`ятого апеляційного адміністративного суду від 07.07.2025, відмовлено у задоволенні адміністративного позову Одеської державної академії будівництва та архітектури до Південного офісу Держаудитслужби, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Товариства з обмеженою відповідальністю "ІНДАСТРІАЛ КОНСТРАКШН ГРУП", про визнання протиправним та скасування висновку Південного офісу Держаудитслужби про результати моніторингу процедури закупівлі №UА-2024-07-19-009966-а від 18.10.2024.
Предметом спору у даній справі за первісним позовом є вимога про стягнення з Одеської державної академії будівництва та архітектури на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "ІНДАСТРІАЛ КОНСТРАКШН ГРУП" заборгованості у сумі 1267000 грн за укладеним між сторонами за результатами процедури закупівлі договором №134/24 від 11.09.2024, а за зустрічним позовом Одеської державної академії будівництва та архітектури – вимога про визнання зобов`язань за договором №134/24 від 11.09.2024 припиненими з 18.10.2024 та застосування до вказаного договору наслідків недійсності/нікчемності правочину.
Відмовляючи у задоволенні первісного позову, суд першої інстанції виходив з відсутності правових підстав для стягнення заборгованості за нікчемним правочином, у той час як у задоволенні зустрічного позову відмовлено з підстави обрання Одеською державною академією будівництва та архітектури неналежного способу захисту.
Враховуючи те, що апелянт оскаржує рішення місцевого господарського суду лише в частині відмови у задоволенні первісного позову, апеляційний перегляд рішення Господарського суду Одеської області від 25.07.2025 у справі №916/1507/25 в частині відмови у задоволенні зустрічного позову Південно-західним апеляційним господарським судом не здійснюється, оскільки за умовами частини першої статті 269 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Колегія суддів Південно-західного апеляційного господарського суду погоджується з висновком Господарського суду Одеської області щодо відмови у задоволенні первісного позову з огляду на наступне.
Стаття 15 Цивільного кодексу України передбачає право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа також має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.
Під порушенням слід розуміти такий стан суб`єктивного права, за якого воно зазнало протиправного впливу з боку правопорушника, внаслідок чого суб`єктивне право особи зменшилося або зникло як таке, порушення права пов`язано з позбавленням можливості здійснити, реалізувати своє право повністю або частково.
Вказаний вище підхід є загальним і може застосовуватись при розгляді будь-яких категорій спорів, оскільки не доведеність порушення прав, за захистом яких було пред`явлено позов у будь-якому випадку є підставою для відмови у його задоволенні.
Таким чином, у розумінні закону, суб`єктивне право на захист – це юридично закріплена можливість особи використати заходи правоохоронного характеру для поновлення порушеного права і припинення дій, які порушують це право.
Захист, відновлення порушеного або оспорюваного права чи охоронюваного законом інтересу відбувається, в тому числі, шляхом звернення з позовом до суду (частина перша статті 16 Цивільного кодексу України).
Наведена позиція ґрунтується на тому, що під захистом права розуміється державно-примусова діяльність, спрямована на відновлення порушеного права суб`єкта правовідносин та забезпечення виконання юридичного обов`язку зобов`язаною стороною, внаслідок чого реально відбудеться припинення порушення (чи оспорювання) прав цього суб`єкта, він компенсує витрати, що виникли у зв`язку з порушенням його прав, або в інший спосіб нівелює негативні наслідки порушення його прав.
Позивачем є особа, яка подала позов про захист порушеного чи оспорюваного права або охоронюваного законом інтересу. Водночас позивач самостійно визначає і обґрунтовує в позовній заяві у чому саме полягає порушення його прав та інтересів, а суд перевіряє ці доводи, і в залежності від встановленого вирішує питання про наявність чи відсутність підстав для правового захисту, при цьому застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту суб`єктивного права, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення.
Чинне законодавство визначає об`єктом захисту порушене, невизнане або оспорюване право чи цивільний інтерес. Порушення права пов`язано із позбавленням його володільця можливості здійснити (реалізувати) своє право повністю або частково. При оспорюванні або невизнанні права виникає невизначеність у праві, спричинена поведінкою іншої особи.
Отже, порушення, невизнання або оспорювання суб`єктивного права є підставою для звернення особи за захистом цього права із застосуванням відповідного способу захисту.
Вирішуючи спір, суд повинен надати об`єктивну оцінку наявності порушеного права чи інтересу на момент звернення до господарського суду, а також визначити, чи відповідає обраний позивачем спосіб захисту порушеного права тим, що передбачені законодавством, та чи забезпечить такий спосіб захисту відновлення порушеного права.
Крім того, суди мають виходити із того, що обраний позивачем спосіб захист цивільних прав має бути не тільки ефективним, а й відповідати правовій природі тих правовідносин, що виникли між сторонами, та має бути спрямований на захист порушеного права.
Враховуючи вищевикладене, виходячи із приписів статті 4 Господарського процесуального кодексу України, статей 15, 16 Цивільного кодексу України, можливість задоволення позовних вимог перебуває у залежності від наявності (доведеності) наступної сукупності умов: наявність у позивача певного суб`єктивного права або інтересу, порушення такого суб`єктивного права (інтересу) з боку відповідача та належність (адекватність встановленому порушенню) обраного способу судового захисту. Відсутність (недоведеність) будь-якого з означених елементів унеможливлює задоволення позовних вимог.
В силу частин першої, другої статті 11 Цивільного кодексу України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочин.
Згідно з приписами статті 509 Цивільного кодексу України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку; зобов`язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу, у тому числі і з договорів.
За умовами частини першої статті 627 Цивільного кодексу України відповідно до статті 6 цього Кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.
Договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків (частина перша статті 626 Цивільного кодексу України).
Відповідно до статті 837 Цивільного кодексу України за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу.
Колегія суддів вбачає, що за своєю юридичною природою договір №134/24 від 11.09.2024 є договором на виконання робіт з розроблення проектної документації, який є різновидом договору підряду.
Як вбачається з матеріалів справи, вищенаведений договір укладений за результатами процедури закупівлі, при цьому відповідно до пункту 1.2 договору №134/24 від 11.09.2024 роботи фінансуються за рахунок бюджетних коштів, передбачених у державному бюджеті за програмою 2201610 "Вища освіта, енергоефективність та сталий розвиток", джерелом надходження яких є кредитні кошти, що залучаються відповідно до фінансової угоди (проект "Вища освіта України") між Україною та Європейським інвестиційним банком, ратифікованої Законом України від 08.11.2017 №2186-VIII.
Згідно з пунктом 8 постанови Кабінету Міністрів України від 26.09.2018 №815 кредитні кошти та кошти гранту, перераховані на проектний рахунок, вважаються коштами, що надані з державного бюджету.
Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави, територіальних громад та об`єднаних територіальних громад визначені Законом України "Про публічні закупівлі". 
Метою зазначеного Закону є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.
Статтею 1 Закону України "Про публічні закупівлі" надано визначення основних термінів, які вживаються в такому значенні, зокрема:
-договір про закупівлю – господарський договір, що укладається між замовником і учасником за результатами проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі та передбачає платне надання послуг, виконання робіт або придбання товару (пункт 5); 
-переможець процедури закупівлі – учасник, тендерна пропозиція якого відповідає всім критеріям та умовам, що визначені у тендерній документації, і визнана найбільш економічно вигідною, та якому замовник повідомив про намір укласти договір про закупівлю, або учасник, якому замовник повідомив про намір укласти договір про закупівлю за результатами застосування переговорної процедури закупівлі (пункт 18); 
-тендерна документація – документація щодо умов проведення тендеру, що розробляється та затверджується замовником і оприлюднюється для вільного доступу в електронній системі закупівель (пункт 31); 
-тендерна пропозиція – пропозиція щодо предмета закупівлі або його частини (лота), яку учасник процедури закупівлі подає замовнику відповідно до вимог тендерної документації (пункт 32);
-учасник процедури закупівлі/спрощеної закупівлі – фізична особа, фізична особа-підприємець чи юридична особа - резидент або нерезидент, у тому числі об`єднання учасників, яка подала тендерну пропозицію/пропозицію або взяла участь у переговорах у разі застосування переговорної процедури закупівлі (пункт 37).
Згідно з пунктом 3 частини першої статті 2 Закону України "Про публічні закупівлі" до замовників, які здійснюють закупівлі відповідно до цього Закону, належать юридичні особи, які є підприємствами, установами, організаціями (крім тих, які визначені у пунктах 1 і 2 цієї частини) та їх об`єднання, які забезпечують потреби держави або територіальної громади, якщо така діяльність не здійснюється на промисловій чи комерційній основі, за наявності однієї з таких ознак: юридична особа є розпорядником, одержувачем бюджетних коштів; органи державної влади чи органи місцевого самоврядування або інші замовники володіють більшістю голосів у вищому органі управління юридичної особи; у статутному капіталі юридичної особи державна або комунальна частка акцій (часток, паїв) перевищує 50 відсотків.
За умовами частини третьої статті 5 Закону України "Про публічні закупівлі" замовники забезпечують вільний доступ усіх учасників до інформації про закупівлю, передбаченої цим Законом.
Відповідно до частини першої статті 10 Закону України "Про публічні закупівлі" замовник самостійно та безоплатно через авторизовані електронні майданчики оприлюднює в електронній системі закупівель у порядку, встановленому Уповноваженим органом та цим Законом, інформацію про закупівлю, а саме:
1) оголошення про проведення конкурентних процедур закупівель, тендерну документацію та проект договору про закупівлю:
-оголошення про проведення відкритих торгів – не пізніше ніж за 15 днів до кінцевого строку подання тендерних пропозицій, якщо вартість закупівлі не перевищує межі, встановлені у частині третій цієї статті, та не пізніше 30 днів у разі перевищення таких меж;
-оголошення про проведення конкурентного діалогу – не пізніше ніж за 15 днів до кінцевого строку подання тендерних пропозицій, якщо вартість закупівлі не перевищує межі, встановлені у частині третій цієї статті, та не пізніше 30 днів у разі перевищення таких меж;
-оголошення про проведення торгів з обмеженою участю – не пізніше ніж за 30 днів до кінцевої дати отримання документів, поданих на кваліфікаційний відбір;
2) оголошення про проведення спрощеної закупівлі та проект договору про закупівлю – не пізніше ніж за шість робочих днів до кінцевого строку подання пропозицій;
3) зміни до тендерної документації та роз`яснення до неї (у разі наявності) у машинозчитувальному форматі – протягом одного дня з дня прийняття рішення про їх внесення або надання роз`яснень.
У хронологічному порядку відображаються зміни до тендерної документації та кінцевий строк подання тендерних пропозицій, який був визначений відповідно до кожної із змін до тендерної документації.
Положеннями частини шостої статті 10 Закону України "Про публічні закупівлі" унормовано, що доступ до інформації, оприлюдненої в електронній системі закупівель, є безоплатним та вільним. Інформація про закупівлю, визначена цим Законом, розміщується в електронній системі закупівель безоплатно через авторизовані електронні майданчики. Інформація про закупівлі, зазначена у частині першій цієї статті, оприлюднюється відповідно до вимог Закону України "Про доступ до публічної інформації", у тому числі у формі відкритих даних.
Пунктом 37 Прикінцевих та перехідних положень Закону України "Про публічні закупівлі" установлено, що на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування особливості здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених цим Законом, визначаються Кабінетом Міністрів України із забезпеченням захищеності таких замовників від воєнних загроз.
Отже, на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, замовники, що зобов`язані здійснювати публічні закупівлі товарів, робіт і послуг відповідно до Закону України "Про публічні закупівлі", проводять закупівлі відповідно до Закону з урахуванням Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України "Про публічні закупівлі", на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 №1178 (далі – Особливості), яка прийнята урядом на виконання вимог Закону України "Про публічні закупівлі".
Згідно з пунктом 3 Особливостей замовники, що зобов`язані здійснювати публічні закупівлі товарів, робіт і послуг відповідно до Закону, проводять закупівлі з урахуванням цих особливостей та з дотриманням принципів здійснення публічних закупівель, визначених Законом.
За умовами абзацу 1 пункту 28 Особливостей тендерна документація формується замовником відповідно до вимог статті 22 Закону з урахуванням цих особливостей.
В силу абзацу 5 пункту 28 Особливостей у тендерній документації відомості, наведені у пункті 2 частини другої статті 22 Закону, визначаються відповідно до вимог, зазначених в абзацах шостому-восьмому цього пункту.
Відповідно до абзацу 8 пункту 28 Особливостей у тендерній документації зазначаються підстави для відмови в участі у відкритих торгах, встановлені пунктом 47 цих особливостей, та інформація про спосіб підтвердження відсутності підстав для відхилення. Замовник не вимагає документального підтвердження інформації про відсутність підстав для відхилення тендерної пропозиції учасника процедури закупівлі та/або переможця, визначених пунктом 47 цих особливостей, у разі, коли така інформація є публічною, що оприлюднена у формі відкритих даних згідно із Законом України "Про доступ до публічної інформації", та/або міститься у відкритих публічних електронних реєстрах, доступ до яких є вільним, та/або може бути отримана електронною системою закупівель шляхом обміну інформацією з іншими державними системами та реєстрами.
Тендерна документація повинна містити перелік документів та/або інформації, які подаються учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції, та перелік документів та/або інформації, які подаються переможцем процедури закупівлі. Зазначені переліки оформляються як окремі додатки до тендерної документації (абзац 10 пункту 28 Особливостей).
Згідно з пунктом 43 Особливостей якщо замовником під час розгляду тендерної пропозиції учасника процедури закупівлі виявлено невідповідності в інформації та/або документах, що подані учасником процедури закупівлі у тендерній пропозиції та/або подання яких передбачалося тендерною документацією, він розміщує у строк, який не може бути меншим, ніж два робочі дні до закінчення строку розгляду тендерних пропозицій, повідомлення з вимогою про усунення таких невідповідностей в електронній системі закупівель. Під невідповідністю в інформації та/або документах, що подані учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції та/або подання яких вимагається тендерною документацією, розуміється у тому числі відсутність у складі тендерної пропозиції інформації та/або документів, подання яких передбачається тендерною документацією (крім випадків відсутності забезпечення тендерної пропозиції, якщо таке забезпечення вимагалося замовником, та/або відсутності інформації (та/або документів) про технічні та якісні характеристики предмета закупівлі, що пропонується учасником процедури в його тендерній пропозиції). Невідповідністю в інформації та/або документах, які надаються учасником процедури закупівлі на виконання вимог технічної специфікації до предмета закупівлі, вважаються помилки, виправлення яких не призводить до зміни предмета закупівлі, запропонованого учасником процедури закупівлі у складі його тендерної пропозиції, найменування товару, марки, моделі тощо. Замовник не може розміщувати щодо одного і того ж учасника процедури закупівлі більше ніж один раз повідомлення з вимогою про усунення невідповідностей в інформації та/або документах, що подані учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції, крім випадків, пов`язаних з виконанням рішення органу оскарження.
Порядок здійснення моніторингу публічних закупівель врегульовано статтею 8 Закону України "Про публічні закупівлі".
За результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі, що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання (частина шоста статті 8 Закону України "Про публічні закупівлі").
Частиною сьомою статті 8 Закону України "Про публічні закупівлі" унормовано, що у висновку обов`язково зазначаються:
1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі;
2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість;
3) унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі;
4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі;
5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.
У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю.
Колегія суддів вбачає, що у матеріалах справи міститься висновок про результати моніторингу процедури закупівлі №UА-2024-07-19-009966-а від 18.10.2024, який складений Південним офісом Держаудитслужби.
У вказаному висновку зафіксовано, що замовником (Одеською державною академією будівництва та архітектури) безпідставно було відхилено тендерну пропозицію учасника – Державного підприємства "НАУКОВО-ДОСЛІДНИЙ І ПРОЕКТНИЙ ІНСТИТУТ МІСТОБУДУВАННЯ", остаточна цінова пропозиція якого є меншою на 310000 грн, ніж пропозиція наступного учасника процедури закупівлі – Товариства з обмеженою відповідальністю "ІНДАСТРІАЛ КОНСТРАКШН ГРУП", якого визначено переможцем процедури закупівлі. Водночас тендерна документація учасника, якого визначено переможцем процедури закупівлі, не відповідала вимогам тендерної документації замовника – Одеської державної академії будівництва та архітектури, оскільки Товариство з обмеженою відповідальністю "ІНДАСТРІАЛ КОНСТРАКШН ГРУП" не підтвердило наявності у працівника необхідної кваліфікації; надало інформацію та документальне підтвердження про наявність у нього 1 (одного) інженера-проектувальника (провідного інженера-проектувальника) в частині забезпечення економії енергії (ЕЕФ) СС3, хоча Замовником вимагалося не менше 2 таких осіб, а також не надало попередній договір або договір про наміри із субпідрядною організацією, яка залучатиметься.
Зазначене свідчить про те, що замовником не було дотримано принципів здійснення публічних закупівель, визначених частиною першою статті 5 Закону України "Про публічні закупівлі", зокрема: максимальна економія, ефективність та пропорційність.
За наслідками проведеного моніторингу органом державного фінансового контролю зобов`язано Одеську державну академію будівництва та архітектури здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень шляхом припинення зобов`язань за договором про закупівлю, в тому числі із застосуванням відповідних наслідків недійсності/нікчемності договору, та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.
Вищенаведений висновок був оскаржений Одеською державною академією будівництва та архітектури у порядку адміністративного судочинства. Однак, як зазначалося вище, рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 07.03.2025 у справі №420/34083/24, залишеним без змін постановою П`ятого апеляційного адміністративного суду від 07.07.2025, було відмовлено у задоволенні відповідного адміністративного позову про визнання протиправним та скасування висновку Південного офісу Держаудитслужби про результати моніторингу процедури закупівлі №UА-2024-07-19-009966-а від 18.10.2024. 
Відмовляючи у задоволенні позову Одеської державної академії будівництва та архітектури, місцевий адміністративний суд, з яким погодився суд апеляційної інстанції, послався на те, що виявлене Південним офісом Держаудитслужби порушення абзацу 2 підпункту 2 пункту 44 Особливостей щодо безпідставного відхилення тендерної пропозиції Державного підприємства "НАУКОВО-ДОСЛІДНИЙ І ПРОЕКТНИЙ ІНСТИТУТ МІСТОБУДУВАННЯ" із зазначених у протоколі уповноваженої особи Замовника від 17.08.2024 №17/08/24-05ВТ підстав має вплив на перебіг процедури закупівлі та на її результат, оскільки внаслідок прийнятого Одеською державною академією будівництва та архітектури всупереч законодавству рішення порушено законні інтереси відхиленого учасника – Державного підприємства "НАУКОВО-ДОСЛІДНИЙ І ПРОЕКТНИЙ ІНСТИТУТ МІСТОБУДУВАННЯ", а договір про закупівлю з іншим учасником – Товариством з обмеженою відповідальністю "ІНДАСТРІАЛ КОНСТРАКШН ГРУП", якого Замовник визначив переможцем, взагалі не мав бути укладеним.
Відповідно до частини четвертої статті 75 Господарського процесуального кодексу України обставини, встановлені рішенням суду в господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.
Обставини порушення проведення замовником процедури закупівлі стосовно Одеської державної академії будівництва та архітектури встановлені адміністративним судом та в силу наведеної вище норми процесуального закону не потребують доказування, як і факт правомірності висновку Південного офісу Держаудитслужби про результати моніторингу процедури закупівлі №UА-2024-07-19-009966-а від 18.10.2024 та його відповідності вимогам закону.
Частинами першою, другою статті 228 Цивільного кодексу України передбачено, що правочин вважається таким, що порушує публічний порядок, якщо він був спрямований на порушення конституційних прав і свобод людини і громадянина, знищення, пошкодження майна фізичної або юридичної особи, держави, Автономної Республіки Крим, територіальної громади, незаконне заволодіння ним. Правочин, який порушує публічний порядок, є нікчемним.
Застосовуючи частину першу статті 228 Цивільного кодексу України, слід враховувати закладену у ній ієрархію цінностей. Зокрема, у частині першій даної норми йдеться про охоплені категорією публічного порядку цінності засадничого значення для суспільства, які є очевидними (у балансі приватного і публічного інтересів тут з очевидністю переважає загальний, публічний інтерес настільки, що існування приватного інтересу може навіть не визнаватись).
У правовій державі інтереси держави повинні відповідати інтересам суспільства, не можуть їм суперечити. Ті з інтересів суспільства, які становлять власне його фундамент, становлять публічний порядок.
Тобто інтереси суспільства і публічний порядок співвідносяться як родове і видове поняття: забезпечення публічного порядку завжди в інтересах суспільства, однак не все, що становить інтерес суспільства, становить публічний порядок. Його становлять лише фундаментальні цінності. Для цінностей, які охоплюються категорією публічного порядку, також характерна більша стабільність.
Кожен член суспільства, як колективного носія цих засадничих цінностей, що становлять публічний порядок, усвідомлює їх значення. Очевидність цих цінностей для кожного члена суспільства обумовлює те, що правочин, який їх порушує, є нікчемним, тобто будь-яка особа може дійти висновку про його недійсність без потреби у рішенні суду, яким би той визнавав його недійсним, зважуючи приватний і публічний інтереси.
Подібні правові висновки викладені в постанові Верховного Суду від 16.02.2024 у справі №917/1173/22.
Верховний Суд України в постанові від 13.04.2016 у справі №6-1528цс15 сформулював детальний висновок щодо застосування статті 228 Цивільного кодексу України (в контексті визначення терміну "публічний порядок").
Статтею 228 Цивільного кодексу України визначено правові наслідки вчинення правочинів, що порушують публічний порядок, вважаються серйозними порушеннями законодавства, мають антисоціальний характер і посягають на істотні громадські та державні (публічні) інтереси, та встановлено перелік правочинів, які є нікчемними та порушують публічний порядок. Відповідно до цієї статті, по-перше, правочин вважається таким, що порушує публічний порядок, якщо він був спрямований на порушення конституційних прав і свобод людини і громадянина, знищення, пошкодження майна фізичної або юридичної особи, держави, Автономної Республіки Крим, територіальної громади, незаконне заволодіння ним; по-друге, правочин, який порушує публічний порядок, є нікчемним. Виділяючи правочин, що порушує публічний порядок, як окремий вид нікчемних правочинів, Цивільний кодекс України виходить зі змісту самої протиправної дії та небезпеки її для інтересів держави і суспільства загалом, а також значимості порушених інтересів внаслідок вчинення такого правочину. При цьому категорія публічного порядку застосовується не до будь-яких правовідносин у державі, а лише щодо суттєвих основ правопорядку.
З огляду на зазначене, публічний порядок – це публічно-правові відносини, які мають імперативний характер і визначають основи суспільного ладу держави.
Отже, положеннями статті 228 Цивільного кодексу України визначено перелік правочинів, які є нікчемними як такі, що порушують публічний порядок. Такими є, зокрема, правочини, що посягають на суспільні, економічні та соціальні основи держави, у тому числі правочини, спрямовані на використання всупереч закону комунальної, державної або приватної власності.
Нікчемний правочин є недійсним уже в момент свого вчинення (ab initio) і незалежно від волі будь-якої особи, автоматично (ipso iure). Нікчемність правочину має абсолютний ефект, оскільки діє щодо всіх (erga omnes).
Нікчемний правочин не створює юридичних наслідків, тобто ні для кого не зумовлює переходу/набуття/зміни/встановлення/припинення прав. Саме тому посилатися на нікчемність правочину може будь-хто. Суд, якщо виявить нікчемність правочину, має її враховувати за власною ініціативою в силу свого положення (ex officio), навіть якщо жодна із заінтересованих осіб цього не вимагає.
Подібний висновок міститься у пункті 8.5 постанови Великої Палати Верховного Суду від 11.01.2022 у справі №910/10784/16.
Відповідно до статті 5 Закону України "Про публічні закупівлі" закупівлі здійснюються за такими принципами: 1) добросовісна конкуренція серед учасників; 2) максимальна економія, ефективність та пропорційність; 3) відкритість та прозорість на всіх стадіях закупівель; 4) недискримінація учасників та рівне ставлення до них; 5) об`єктивне та неупереджене визначення переможця процедури закупівлі/спрощеної закупівлі; 6) запобігання корупційним діям і зловживанням.
Як вбачається з обставин справи, замовником за результатами процедури закупівлі було укладено договір про закупівлю з учасником, тендерна пропозиція якого була на 310000 грн більшою, ніж тендерна пропозиція іншого учасника, яка була неправомірно відхилена замовником.
Факт неправомірного відхилення тендерної пропозиції учасника з економічно найбільш вигідною ціною встановлений за результатами здійснення моніторингу публічної закупівлі уповноваженим органом державного фінансового контролю та знайшов своє підтвердження у рішенні адміністративного суду, який відмовив у задоволенні вимог про визнання такого висновку протиправним та його скасування.
В порушення вимог статті 31 Закону України "Про публічні закупівлі" Одеська державна академія будівництва та архітектури відхилила тендерну пропозицію учасника з підстав, не передбачених законом, що свідчить про порушення принципів недискримінації учасників та рівного ставлення до них, а також неупередженого визначення переможця процедури закупівлі і запобігання зловживанням замовника.
Неправомірне відхилення тендерної пропозиції учасника, який запропонував найнижчу ціну, призвело до спотворення результатів процедури закупівлі, внаслідок чого переможцем було визначено учасника з істотно вищою ціною, що суперечить принципам максимальної економії бюджетних коштів, ефективності та добросовісної конкуренції.
Договір, укладений між сторонами, спрямований на використання всупереч закону бюджетних коштів.
Ознаками договору №134/24 від 11.09.2024 як такого, що суперечить інтересам держави та суспільства, тобто порушує публічний порядок, є спрямованість цього правочину на порушення правового господарського порядку (укладення договору за наслідками спотвореної процедури закупівлі) та наявність умислу (наміру) його сторін, які усвідомлювали або повинні були усвідомлювати протиправність укладення такого договору. Метою такого договору є його кінцевий результат, якого бажають досягти сторони. Його мета прямо суперечить інтересам держави, оскільки цей правочин спричиняє неефективне використання бюджетних коштів. Неправомірна поведінка полягає у тому, що статтею 31 Закону України "Про публічні закупівлі" передбачено вичерпний перелік підстав для відхилення тендерної пропозиції, проте у даному випадку мало місце незаконне відхилення пропозиції учасника з найнижчою ціною та визначення переможця з вищою ціновою пропозицією, внаслідок чого допущено укладення правочину за результатами спотвореної процедури закупівлі з порушенням принципів, закріплених у статті 5 Закону України "Про публічні закупівлі".
Вина замовника полягає у свідомому допущенні порушення вимог законодавства про публічні закупівлі, зокрема, оскільки він усвідомлював або повинен був усвідомлювати, що відхилення більш економічно вигідної пропозиції суперечить вимогам Закону України "Про публічні закупівлі", попри це він визначив переможцем учасника з вищою ціновою пропозицією. 
Вина контрагента (переможця) полягає у недобросовісному ставленні до результатів процедури закупівлі (навіть в апеляційній скарзі він зазначає, що хоча договір укладений з порушенням процедури закупівлі він, на його переконання, не порушує публічний порядок) та наслідків укладення договору, адже він повинен був усвідомлювати, що його пропозиція не є економічно найбільш вигідною і що укладення договору за таких умов безумовно порушує публічний порядок. За таких обставин, контрагент (переможець) погодився на укладення договору, прийняв майнову вигоду за рахунок бюджетних кошів, що суперечить засадам добросовісності.
Враховуючи вищевикладене, з огляду на укладення договору №134/24 від 11.09.2024 Одеською державною академією будівництва та архітектури з Товариством з обмеженою відповідальністю "ІНДАСТРІАЛ КОНСТРАКШН ГРУП", який обраний переможцем процедури закупівлі, проведеної з порушенням вимог законодавства щодо здійснення процедури закупівель, що завідомо суперечить інтересам держави та суспільства, беручи до уваги те, що роботи за цим договором фінансуються за рахунок бюджетних коштів, колегія суддів Південно-західного апеляційного господарського суду погоджується з висновком Господарського суду Одеської області щодо нікчемності вказаного правочину з моменту його вчинення, що, у свою чергу, унеможливлює задоволення первісного позову у цій справі.
Посилання апелянта на те, що місцевий господарський суд в оскаржуваному рішенні не зазначив норми Закону України "Про публічні закупівлі", на підставі якої дійшов висновку про нікчемність укладеного між сторонами договору №134/24 від 11.09.2024, судом апеляційної інстанції до уваги не приймаються, адже відповідний висновок суду щодо нікчемності вищенаведеного правочину обґрунтований положеннями статті 228 Цивільного кодексу України, що виключає необхідність субсидіарного застосування у спірних правовідносинах приписів інших законодавчих актів, у тому числі і Закону України "Про публічні закупівлі".
У викладі підстав для прийняття рішення суду необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах (правова позиція Верховного Суду від 28.05.2020 у справі №909/636/16).
Європейський суд з прав людини у рішенні в справі "Серявін та інші проти України" вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення.
У справі "Трофимчук проти України" Європейський суд з прав людини також зазначив, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довід.
В силу статті 236 Господарського процесуального кодексу України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним та обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на основі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.
Перевіривши відповідно до статті 270 Господарського процесуального кодексу України юридичну оцінку обставин справи та повноту їх встановлення у рішенні місцевого господарського суду, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції об`єктивно розглянув у судовому процесі обставини справи в їх сукупності; дослідив подані сторонами в обґрунтування своїх вимог та заперечень докази; правильно застосував матеріальний закон, що регулює спірні правовідносини, врахував положення статей 76-79 Господарського процесуального кодексу України, у зв`язку з чим дійшов правильного висновку про наявність правових підстав для відмови у задоволенні первісного позову.
Доводи скаржника не спростовують висновків суду першої інстанції; твердження апелянта про порушення Господарським судом Одеської області норм права при ухваленні рішення від 25.07.2025 у справі №916/1507/25 не знайшли свого підтвердження, у зв`язку з чим підстав для зміни чи скасування оскаржуваного судового акту колегія суддів не вбачає.
Витрати зі сплати судового збору за подання апеляційної скарги відповідно до вимог статті 129 Господарського процесуального кодексу України покладаються на апелянта.
Керуючись статтями 129, 232, 233, 236, 240, 269, 270, 275, 276, 281-284 Господарського процесуального кодексу України, Південно-західний апеляційний господарський суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "ІНДАСТРІАЛ КОНСТРАКШН ГРУП" залишити без задоволення, рішення Господарського суду Одеської області від 25.07.2025 у справі №916/1507/25 – без змін.
Витрати зі сплати судового збору за подання апеляційної скарги покласти на Товариство з обмеженою відповідальністю "ІНДАСТРІАЛ КОНСТРАКШН ГРУП".
Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена у касаційному порядку у строк, який обчислюється відповідно до статті 288 Господарського процесуального кодексу України.
Повний текст постанови складено та підписано 29.01.2026.

Головуючий суддя  С.В. Таран

Суддя  К.В. Богатир

Суддя  Л.В. Поліщук