Справа № 450/4904/25  Провадження № 2/450/22/26 	

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 січня 2026 року Пустомитівський районний суд Львівської області в складі:
головуючого - судді Мусієвського В.Є.
при секретарі Расяк С.М. 
розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників судового розгляду в приміщенні суду м. Пустомити цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, –

в с т а н о в и в:

Представник позивача ОСОБА_3 звернулася в суд з цивільним позовом до відповідача, у якому просила стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 неустойку (пеню) за прострочення сплати аліментів на утримання дітей ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , в розмірі 165175 грн. 74 коп.
Мотивувала позовні вимоги тим, що рішенням Пустомитівського районного суду Львівської області від 16.03.2021 року розірвано шлюб між сторонами. В період перебування позивача з відповідачем у зареєстрованому шлюбі у них народилось двоє дітей ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . 23.11.2020 року Пустомитівським районним судом Львівської області видано судовий наказ, яким присуджено стягувати з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 аліменти на утримання дітей у розмірі 50% від прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, на кожну дитину, щомісячно, починаючи з 22.10.2020 року (дня подачі заяви до суду) та до досягнення дітьми повноліття. В провадженні Пустомитівського відділу ДВС у Львівському районі Львівської області знаходиться виконавче провадження № 65011921, відкрите на підставі судового наказу Пустомитівського районного суду Львівської області від 23.11.2020 року. Водночас, відповідач ухиляється від сплати аліментів на утримання дітей, внаслідок чого станом на 01.09.2025 року утворилась заборгованість у розмірі 165175 грн. 74 коп., що підтверджується розрахунком заборгованості по аліментах у виконавчому провадженні № 65011921 від 02.04.2021 року. Зазначає, що розмір пені за період з 22.10.2020 року по 01.09.2025 року, який підлягає стягненню з відповідача, становить 165175 грн. 74 коп., оскільки не може перевищувати 100% суми заборгованості. З огляду на вказане, просила позовні вимоги задовольнити.
Ухвалою від 24.10.2025 року позовну заяву залишено без руху, стороні позивача надано десятиденний строк для усунення недоліків, описаних у такій.
03.11.2025 року представником позивача ОСОБА_3 подано заяву, якою усунуто недоліки позовної заяви.
Ухвалою від 03.11.2025 року відкрито провадження у справі, а розгляд такої вирішено проводити у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін. Відповідачу встановлено п`ятнадцятиденний строк для подання відзиву на позовну заяву.
Відповідач повідомлявся про судовий розгляд шляхом направлення поштової кореспонденції.
У вказаний строк відповідач не надав суду відзив на позовну заяву, відповідно до вимог ст. 178 ЦПК України, без поважних причин.
В матеріалах справи відсутні клопотання сторін про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.
Враховуючи наведене, відповідно до ч. 8 ст. 178 та ч. 5 ст. 279 ЦПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.
У відповідності до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Розглянувши цивільну справу в порядку спрощеного провадження, без повідомлення (виклику) сторін, вивчивши зібрані по справі докази, з`ясувавши дійсні обставини справи, суд приходить до наступного висновку.
Судом встановлено, що сторони перебували у шлюбі, який розірвано заочним рішенням Пустомитівського районного суду Львівської області від 16.03.2021 року.
Крім цього, сторони є батьками ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що стверджується свідоцтвами про народження серії НОМЕР_1 , виданим Семенівською сільською радою Пустомитівського району Львівської області, актовий запис № 6, серії НОМЕР_2 , виданим 08.09.2010 року Семенівською сільською радою Пустомитівського району Львівської області, актовий запис № 18.
З довідки про реєстрацію місця проживання особи № 352 від 28.07.2022 року та відомостей про зареєстрованих у житловому приміщенні осіб вбачається, що позивач ОСОБА_1 проживає і зареєстрована за адресою АДРЕСА_1 , разом із дітьми ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Судовим наказом Пустомитівського районного суду Львівської області 23.11.2020 року присуджено стягувати з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 аліменти на утримання дітей у розмірі 50% від прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, на кожну дитину, щомісячно, починаючи з 22.10.2020 року (дня подачі заяви до суду) та до досягнення дітьми повноліття.
З розрахунку заборгованості по аліментах серії ВП № 65011921, виданого 16.09.2025 року заступником начальника Пустомитівського відділу державної виконавчої служби у Львівському району Львівської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Львів) Горбатюк М.Б.. вбачається, що виконавче провадження № 65011921 про стягнення з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 аліментів на утримання дітей ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , відкрито 02.04.2021 року на підставі виконавчого листа № 450/3575/20, виданого 25.02.2021 року Пустомитівським районним судом Львівської області. З вказаного розрахунку також вбачається, що заборгованість відповідача зі сплати аліментів станом на 01.09.2025 року становить 165175 грн. 74 коп. З даного розрахунку також встановлено, що відповідачем з моменту відкриття виконавчого провадження аліменти не сплачувались.
Згідно із ч. 4 ст. 155 СК України ухилення батьків від виконання батьківських обов`язків є підставою для покладення на них відповідальності, встановленої законом.
Неустойка (пеня) – це спосіб забезпечення виконання зобов`язання. Її завдання – сприяти належному виконанню зобов`язання, стимулювати боржника до належної поведінки. Однак таку функцію неустойка виконує до моменту порушення зобов`язання боржником. Після порушення боржником свого обов`язку неустойка починає виконувати функцію майнової відповідальності. Це додаткові втрати неналежного боржника, майнове покарання його за невиконання або невчасне виконання обов`язку сплатити аліменти. Стягнення неустойки є санкцією за ухилення від сплати аліментів.
Відповідно до вимог ст. 196 СК України у разі виникнення заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду або за домовленістю між батьками, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, але не більше 100 відсотків заборгованості.
Згідно з пунктом 22 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про застосування судом окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» № 3 від 15 травня 2006 року встановлено, що передбачена ст. 196 СК України відповідальність платника аліментів за прострочення їх сплати у виді неустойки (пені) настає лише за наявності вини цієї особи. На платника аліментів не можна покладати таку відповідальність, якщо заборгованість утворилася з незалежних від нього причин, зокрема у зв`язку з несвоєчасною виплатою заробітної плати, затримкою або неправильним перерахуванням аліментів банками. В інших випадках стягується неустойка за весь час прострочення сплати аліментів.
Частина 2 ст. 196 СК України передбачає, що розмір неустойки може бути зменшений судом з урахуванням матеріального та сімейного стану платника аліментів.
Слід зазначити, що відповідачем не подано заперечень стосовно заявлених позовних вимог, зокрема щодо розрахунку неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, не долучено доказів на підтвердження його перебування у скрутному матеріальному становищі або інших обставин, а тому у відповідності до вищенаведеної норми розмір неустойки зменшенню не підлягає.
В постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 квітня 2018 року в справі № 572/1762/15-ц зазначено, що правило про стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення означає, що при обчисленні загальної суми пені за прострочення сплати аліментів ураховується сума несплачених аліментів та кількість днів прострочення. Оскільки аліменти нараховуються щомісячно, строк виконання цього обов`язку буде різним, отже і кількість днів прострочення також буде різною залежно від кількості днів у місяці. Тобто, пеня за прострочення сплати аліментів повинна нараховуватися на всю суму несплачених аліментів за кожен день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, у якому не проводилося стягнення.
Згідно розрахунку позивача від 22.10.2025 року, розмір неустойки (пені) за прострочення сплати відповідачем аліментів за період з 22.10.2020 року по 22.10.2025 року становить 1502371 грн. 34 коп. При цьому, позивачем у позовній заяві зазначено, що у відповідності до вимог ст. 196 СК України, розмір такої становитиме 165175 грн. 74 коп., тобто не більше 100 відсотків заборгованості.
З врахуванням викладеного, суд приходить до висновку, що розмір неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів становить 165175 грн. 74 коп.
Згідно ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених ним Кодексом.
Відповідно до ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у спразі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів)
Таким чином, суд прийшов до висновку, що обставини, якими представник позивача обґрунтовувала позовні вимоги, знайшли своє підтвердження під час судового розгляду, а тому такі слід задовольнити та стягнути з відповідача на користь позивача пеню за прострочення сплати аліментів на утримання дітей ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , в розмірі 165175 грн. 74 коп.
Оскільки при зверненні до суду позивач не сплачувала судового збору, як особа, що звільнена від його сплати, то з відповідача на користь держави слід стягнути судовий збір у розмірі 1651 грн. 76 коп., що становить 1 % від ціни позову.
Керуючись ст.ст. 12, 13, 81, 82, 89, 141, 247, 259, 263-265, 268 ЦПК України, ст.ст. 155, 180, 181, 196 СК України, ст. 51 Конституції України, суд, –

у х в а л и в:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів – задовольнити.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 пеню за прострочення сплати аліментів на утримання дітей ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , в розмірі 165175 грн. 74 коп.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь держави судовий збір у розмірі 1651 грн. 76 коп.
На рішення суду може бути подана апеляційна скарга протягом 30 днів з часу складання повного судового рішення до Львівського апеляційного суду або через місцевий суд до Львівського апеляційного суду. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено в день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя      Мусієвський В.Є.