ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 лютого 2026 року	справа № 380/16493/25	

Львівський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого-судді Мартинюка В.Я.
секретар судового засідання Клочко Н.С.
за участю:
представника позивача Федейко А.Ю. представника відповідача Шумик М.Ю. 
розглянувши у відкритому судовому засіданні у м.Львові адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "МЕЙН БІЗНЕС ПАРТНЕР КОНСАЛТИНГ" до Головного управління ДПС у Львівській області про скасування рішення, -

В С Т А Н О В И В :

Товариство з обмеженою відповідальністю "МЕЙН БІЗНЕС ПАРТНЕР КОНСАЛТИНГ" (далі - позивач) звернулося в суд з позовом до Головного управління ДПС у Львівській області (далі - відповідач), в якому просить визнати протиправним та скасувати рішення №24714/6/13-01-04-03 від 30.06.2025 року про анулювання реєстрації платника єдиного податку.

В обгрунтування позову зазначає, що рішення про анулювання повинно було бути прийняте відповідачем з 01.07.2025 року. Однак відповідачем, усупереч вимогам законодавства, прийняв оскаржуване рішення - 30.06.2025 року і цього ж дня відбулося анулювання реєстрації позивача платником єдиного податку. Оскаржуване рішення прийняте через п`ять днів з моменту складення Акту перевірки, при цьому: Акт перевірки він отримав в електронному кабінеті платників податків - 27.06.2025 року, а Рішення - 30.06.2025 року. У зв`язку із чим відповідач порушив приписи ст. 86 ПК України, не надавши позивачу можливості подати свої заперечення до акту та/або додаткові документи.
Представник позивача просить позов задовольнити з урахуванням наведених мотивів.

Відповідач у відзиві вказав, що позивач виключений з реєстру платників єдиного податку Товариство з обмеженою відповідальністю «МЕЙН БІЗНЕС ПАРТНЕРС КОНСАЛТИНГ» по причині заборгованості на кожне перше число місяця протягом двох послідовних кварталів, що підтверджується інтегрованою карткою платника податків за результатами декларування. Системний аналіз норм доводить, що реєстрація суб`єкта господарювання як платника єдиного податку здійснюється шляхом внесення відповідних записів до реєстру платників єдиного податку та є не безстроковою, оскільки залежить від дотримання платником податкової дисципліни та наявності відповідного волевиявлення з його боку. ГУ ДПС у Львівській області скеровано через електронний кабінет акт про проведення камеральної перевірки від 25.06.2025 № 28989/13-01-04-03/45655286 яке скеровано платнику на Електронний кабінет платника податку (Квитанція про доставку документів в Електронний кабінет) та вручено платнику 27.06.2025 року. Позивач не заперечує отримання акту перевірки в електронному кабінеті платника податків і зазначає, що отримав його 12.07.2025 року. Оскаржуване Рішення прийняте Відповідачем через п`ять днів з моменту складення Акту перевірки, при цьому: Акт перевірки Позивач отримав в електронному кабінеті платників податків - 27.06.2025 року, а Рішення – 12.07.2025 року. Позивач намагається уникнути відповідальності, а відтак покликання лише на недотримання строків щодо подання заперечень та строків винесення рішення, на переконання Відповідача, не можуть слугувати беззаперечною підставою скасування правильного за своєю суттю рішення, оскільки у дослідженому випадку підлягає застосуванню принцип «формальне порушення процедури не може мати наслідком скасування правильного по суті рішення». податковий борг Позивача, обліковується з 01.01.2025 по 01.06.2025 року. Отже, відповідно пп. 8 пп. 298.2.3. п. 298.2. ст. 298 ПК України, рішення про анулювання платника єдиного податку здійснюється в останній день другого із двох послідовних кварталів, а саме 30.06.2025 року. Таким чином, Відповідачем було дотримано вимоги Податкового кодексу, а рішення про анулювання реєстрації позивача як платника єдиного податку є правомірним та обгрунтованим.
Представник відповідача проти позову заперечує, просить в його задоволенні відмовити повністю.

Ухвалою суду від 18.08.2025 року відкрито спрощене позовне провадження.
Ухвалою суду від 17.10.2025 року справу вирішено розглядати в порядку загального позовного провадження.
Ухвалою суду занесеною до протоколу судового засідання від 08.12.2025 року продовжено строк підготовчого провадження на 30 днів.
Ухвалою суду занесеною до протоколу судового засідання від 12.01.2026 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду.

Розглянувши матеріали справи та дослідивши докази, судом встановлено такі обставини.
Відповідачем за результатами проведення камеральної перевірки позивача з питань встановлення податкового боргу по єдиному податку з юридичних осіб на підставі листа ГУ ДПС у Львівській області від 19.06.2025 року щодо надання переліків СГД — юридичних осіб платників єдиного податку третьої групи, у яких є непогашена заборгованість станом на 01.01.2025, 01.02.2025, 01.03.2025, 01.04.2025, 01.05.2025, 01.06.2025на підставі підпунктів 19-1 1.1, 19.1 1.2 ст.19, підпункту 20.1.4 п.20.1 ст.20 розділу І Податкового кодексу України, у порядку підп.75.1.1 п.75.1 ст.75 глави 8 розділу ІІ, керуючись п.299.11 ст.299 Податкового кодексу України складено акт про результати камеральної перевірки №28989/13-01-04-03/45655286 від 25.06.2025 року, в якому встановлено наявність податкового боргу на кожне перше число місяця протягом двох послідовних кварталів у порядку, встановленому Податковим кодексом України. Враховуючи наведене, позивачем порушено п.п.3 п.299.10, п.299.11 ст.299 та абзац 8 п.п.298.2.3 п.298.2 ст.298 Податкового кодексу України.
На підставі службового допису управління оподаткування юридичних осіб Головного управління ДПС у Львівській області від 19.06.2025 року №1173/13-01-04-01-11 та акту про результати камеральної перевірки від 25.06.2025 року №28989/13-01-04-03/45655286 від 25.06.2025 року відповідачем прийнято рішення №24714/6/13-01-04-03 від 30.06.2025 року про анулювання реєстрації платника єдиного податку (позивача), відповідно до якого в останнього наявний податковий борг на кожне перше число місяця протягом двох протягом двох послідовних кварталів у порядку, встановленому Податковим кодексом України, що підтверджено ІКП єдиного податку з юридичних осіб, військового збору, що підлягає сплаті юридичними особами, які перебувають на спрощеній системі оподаткування (ІІІ група). Розмір податкової заборгованості на 01.06.2025 року становить 91282,02 грн.: станом на 01.01.2025 року — 19782,90 грн.; станом на 01.02.2025 року — 19782,90 грн.; станом на 01.03.2025 року — 78469,46 грн.; станом на 01.04.2025 року — 58787,88 грн.; станом на 01.05.2025 року — 58787,88 грн.; станом на 01.06.2025 року — 91282,02 грн. Перелічені документи є підставою для анулювання реєстрації платника єдиного податку, реквізити якого вказано вище, у зв`язку з наявністю податкового боргу у розмірі, що перевищує суму, визначену абзацом третім п.59.1 ст.59 кодексу, на кожне перше число місяця протягом двох послідовних кварталів у порядку, встановленому Податковим кодексом України та відповідно до абзацу 8 п.п.298.2.3 п.298.2 ст.298 Податкового кодексу України. Днем прийняття рішення про анулювання реєстрації є дата підписання його керівником податкового органу. Рішення складено 30.06.2025 року.

Змістом спірних правовідносин є рішення №24714/6/13-01-04-03 від 30.06.2025 року про анулювання реєстрації платника єдиного податку.

Даючи правову оцінку спірним правовідносинам, судом враховано наступні обставини справи та норми чинного законодавства.
Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює та визначає Податковий кодекс України від 02.12.2010 року № 2755-VI, у редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин (далі - ПК України).
Відповідно до підп.20.1.4 п.20.1 ст.20 ПК України контролюючі органи мають право, зокрема, проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків.
Як передбачено абзацом першим п.59.1 ст.59 ПК України у разі коли у платника податків виник податковий борг, контролюючий орган надсилає (вручає) йому податкову вимогу в порядку, визначеному для надсилання (вручення) податкового повідомлення-рішення.
Відповідно до абзацу другого п.59.1 ст.59 ПК України податкова вимога може надсилатися (вручатися) контролюючим органом за місцем обліку платника податків, в якому обліковується податковий борг платника податків.
Абзацом третім вказаної норми передбачено, що податкова вимога не надсилається (не вручається), а заходи, спрямовані на погашення (стягнення) податкового боргу, не застосовуються, якщо загальна сума податкового боргу платника податків не перевищує ста вісімдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян. У разі збільшення загальної суми податкового боргу до розміру, що перевищує сто вісімдесят неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, контролюючий орган надсилає (вручає) податкову вимогу такому платнику податків. Строк давності, визначений пунктом 102.4 статті 102 цього Кодексу для стягнення податкового боргу, у такому випадку розпочинається не раніше дня виникнення податкового боргу у сумі, що перевищує сто вісімдесят неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.
Згідно п.75.1 ст.75 ПК України контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.
Камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального та спирту етилового, даних СОД РРО (абзац перший підп.75.1.1 п.75.1 ст.75 ПК України).
Відповідно до абзацу другого цієї норми предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах.
Камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) такого органу або направлення на її проведення (абзац перший п.76.1 ст.76 ПК України).
Відповідно до абзацу другого вказаної норми камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком. 
Як передбачено абзацом третім п.76.1 ст.76 ПК України згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки не обов`язкова.
Відповідно до п.86.2 ст.86 ПК України за результатами камеральної перевірки у разі встановлення порушень складається акт у двох примірниках, який підписується посадовими особами такого органу, які проводили перевірку, і після реєстрації у контролюючому органі вручається або надсилається для підписання протягом трьох робочих днів платнику податків у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу.
Згідно із п.86.6 ст.86 ПК України відмова платника податків або його законних представників чи особи, яка здійснювала розрахункові операції, від підписання акта перевірки або отримання його примірника не звільняє платника податків від обов`язку сплатити визначені контролюючим органом за результатами перевірки грошові зобов`язання.
Згідно із п.86.7 ст.86 ПК України у разі незгоди платника податків або його представників з висновками перевірки чи фактами і даними, викладеними в акті (довідці) перевірки (крім документальної позапланової перевірки, проведеної у порядку, встановленому підпунктом 78.1.5 пункту 78.1 статті 78 цього Кодексу), вони мають право подати свої заперечення та додаткові документи і пояснення, зокрема, але не виключно, документи, що підтверджують відсутність вини, наявність пом`якшуючих обставин або обставин, що звільняють від фінансової відповідальності відповідно до цього Кодексу, до контролюючого органу, який проводив перевірку платника податків, протягом 10 робочих днів з дня, наступного за днем отримання акта (довідки).
Відповідно до п.291.2 ст.291 ПК України спрощена система оподаткування, обліку та звітності - особливий механізм справляння податків і зборів, що встановлює заміну сплати окремих податків і зборів, встановлених пунктом 297.1 статті 297 цього Кодексу, на сплату єдиного податку в порядку та на умовах, визначених цією главою, з одночасним веденням спрощеного обліку та звітності.
Пунктом 291.4. ст.291 ПК України закріплено, що суб`єкти господарювання, які застосовують спрощену систему оподаткування, обліку та звітності, поділяються на першу, другу, третю, четверту, групи.
Відповідно до абзацу першого п.294.1 ст.294 ПК України податковим (звітним) періодом для платників єдиного податку першої, другої та четвертої груп є календарний рік. 
Абзацом другим вказаної норми передбачено, що податковим (звітним) періодом для платників єдиного податку третьої групи та податкових агентів платників єдиного податку третьої групи - електронних резидентів (е-резидентів) є календарний квартал (крім податкового періоду податкової звітності з податку на додану вартість, визначеного пунктом 202.1 статті 202 цього Кодексу).
Відповідно до абзацу першого п.295.1 ПК України платники єдиного податку першої і другої груп сплачують єдиний податок шляхом здійснення авансового внеску не пізніше 20 числа (включно) поточного місяця.
Згідно із абзацом другим цієї норми такі платники єдиного податку можуть здійснити сплату єдиного податку авансовим внеском за весь податковий (звітний) період (квартал, рік), але не більш як до кінця поточного звітного року.
Платники єдиного податку зобов`язані перейти на сплату інших податків і зборів, визначених цим Кодексом, у таких випадках та в строки у разі наявності податкового боргу у розмірі, що перевищує суму, визначену абзацом третім пункту 59.1 статті 59 цього Кодексу, на кожне перше число місяця протягом двох послідовних кварталів - в останній день другого із двох послідовних кварталів (підп. 8 п.298.2.3 п.298.2 ст.298 ПК України).
Реєстрація суб`єкта господарювання як платника єдиного податку здійснюється шляхом внесення відповідних записів до реєстру платників єдиного податку (абзац перший п.299.1 ст.299 ПК України).
Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, веде реєстр платників єдиного податку, в якому міститься інформація про осіб, зареєстрованих платниками єдиного податку (п.299.2 ст.299 ПК України).
Реєстрація платником єдиного податку є безстроковою та може бути анульована шляхом виключення з реєстру платників єдиного податку за рішенням контролюючого органу у разі:1) подання платником податку заяви щодо відмови від застосування спрощеної системи оподаткування у зв`язку з переходом на сплату інших податків і зборів, визначених цим Кодексом, - в останній день календарного кварталу, в якому подано таку заяву; 2) припинення юридичної особи (крім перетворення) або припинення підприємницької діяльності фізичною особою - підприємцем відповідно до закону - в день отримання відповідним контролюючим органом від державного реєстратора повідомлення про проведення державної реєстрації такого припинення, а в разі смерті фізичної особи - підприємця - з дати смерті такої фізичної особи; 3) у випадках, визначених підпунктом 298.2.3 пункту 298.2 та підпунктом 298.8.6 пункту 298.8 статті 298 цього Кодексу;4) якщо у податковому (звітному) році частка сільськогосподарського товаровиробництва юридичної особи платника єдиного податку четвертої групи становить менш як 75 відсотків; 5) якщо платником єдиного податку четвертої групи не подано податкову звітність, передбачену підпунктом 295.9.1 пункту 295.9 статті 295 та підпунктом 298.8.1 пункту 298.8 статті 298 цього Кодексу;6) набуття платником податку статусу резидента Дія Сіті - в останній день календарного кварталу, в якому платник податку набув статус резидента Дія Сіті; 7) втрати платником єдиного податку третьої групи статусу електронного резидента (е-резидента);8) наявність щодо платника податку та/або його засновників (учасників), кінцевих бенефіціарних власників рішення про застосування спеціальних економічних та інших обмежувальних заходів (санкцій), прийнятого у порядку, встановленому Законом України "Про санкції": щодо платників першої і другої груп - в останній день місяця, у якому прийнято таке рішення; щодо платників третьої і четвертої груп - в останній день кварталу, у якому прийнято таке рішення (п.299.10 ст.299 ПК України).
Згідно із п.300.1 ст.300 ПК України платники єдиного податку несуть відповідальність за правильність обчислення, своєчасність та повноту сплати єдиного податку, а також за своєчасність подання податкових декларацій.
Судом встановлено, що контролюючим органом за результатами проведення камеральної перевірки позивача з питань встановлення податкового боргу по єдиному податку з юридичних осіб було встановлено наявність в останнього податкового боргу станом на кожне перше число місяця протягом двох послідовних кварталів (станом на 01.01.2025 року, станом на 01.02.2025 року, станом на 01.03.2025 року, станом на 01.04.2025 року, станом на 01.05.2025 року, станом на 01.06.2025 року) у загальному розмірі 91282 грн. 02 коп., за наслідками чого було прийнято оскаржуване рішення, яким позивачу було анульовано реєстрацію як платнику єдиного податку.
При цьому, суд звертає увагу, що позивач, як платник єдиного податку, у позовній заяві жодним чином не підтвердив та не спростував правильність або неправильність розрахунку відповідачем вказаного податкового боргу, не надав жодних спростувань аргументам відповідача з приводу несплати ним єдиного податку.
Зазначена обставина вказує на те, що позивач фактично визнає наявність у нього згаданого податкового боргу за ці періоди та як наслідок і порушення податкового законодавства.
Єдиними аргументами позивача, викладеними у позовній заяві, для скасування спірного рішення відповідача, є те, що позивачу не було надано можливості подати свої заперечення до акту та/або додаткові документи.
Суд звертає увагу, що відповідно до абзацу першого п.42.4 ст.42 ПК України платники податків, які подають звітність в електронній формі та/або пройшли електронну ідентифікацію онлайн в електронному кабінеті, можуть здійснювати листування з контролюючими органами засобами електронного зв`язку в електронній формі з дотриманням вимог законів України "Про електронні документи та електронний документообіг" та "Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги". Для осіб, які є фінансовими агентами, листування з контролюючим органом в електронній формі є обов`язковим у випадках, визначених цим Кодексом.
Абзацом другим вказаної норми передбачено, що листування контролюючих органів з платниками податків, зазначеними в абзаці першому цього пункту, які подали заяву про бажання отримувати документи через електронний кабінет, а також з фінансовими агентами у випадках, визначених цим Кодексом, здійснюється засобами електронного зв`язку в електронній формі з дотриманням вимог законів України "Про електронні документи та електронний документообіг" та "Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги" шляхом надіслання документа в електронний кабінет з одночасним надісланням платнику податків на його електронну адресу (адреси) інформації про вид документа, дату та час його надіслання в електронний кабінет.
Документ, надісланий контролюючим органом в електронний кабінет, вважається врученим платнику податків або фінансовому агенту, якщо він сформований з дотриманням вимог законів України "Про електронні документи та електронний документообіг" та "Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги" та є доступним в електронному кабінеті (абзац третій п.42.4 ст.42 ПК України).
Датою вручення платнику податків або фінансовому агенту документа є дата, зазначена у квитанції про доставку у текстовому форматі, що відправляється з електронного кабінету автоматично та свідчить про дату та час доставки документа платнику податків/фінансовому агенту. У разі якщо доставка документа відбулася після 18 години, датою вручення документа платнику податків/фінансовому агенту вважається наступний робочий день. Якщо доставка відбулася у вихідний чи святковий день, датою вручення документа платнику податків/фінансовому агенту вважається перший робочий день, що настає за вихідним або святковим днем (абзац четвертий п.42.4 ст.42 ПК України).
Зазначені норми у своїй сукупності вказують на те, що документи (зокрема, рішення про анулювання реєстрації платника єдиного податку) можуть надсилатися контролюючим органом в електронний кабінет платника податку.
При цьому, датою вручення платнику податків вказаного документа є дата, зазначена у квитанції про доставку у текстовому форматі.
Із пояснень відповідача вбачається, що ним було скеровано через електронний кабінет позивача акт про проведення камеральної перевірки від 25.06.2025 року №28989/13-01-04-03/45655286 та вручено йому 27.06.2025 року, що підтверджується самим позивачем у позовній заяві.
Оскаржуване рішення позивач отримав 30.06.2025 року (квитанція про доставку документів в електронний кабінет від 30.06.2025 року).
Відтак, на переконання суду, саме з дня отримання позивачем 27.06.2025 року в електронному кабінеті акту перевірки він був взмозі розпочати дії для надання контролюючому органу своїх заперечень та додаткових пояснень, що ним зроблено не було.
Також варто наголосити на тому, що позивач у позовній заяві зазначає, що отримав засобами поштового зв`язку згаданий акт перевірки та оскаржуване рішення лише 12.07.2025 року.
Однак, суд відхиляє вказаний довід позивача, з огляду на те, що акт за результатами проведення камеральної перевірки позивачу надійшов в електронний кабінет 27.06.2025 року. Іншими словами, позивач сам підтверджує, що у проміжку з 27.06.2025 року по 12.07.2025 року ним не вчинялися будь-які дії для спростування висновків, зазначених перевіряючими у вказаному акті перевірки.
Більше того, суд звертає увагу, що чинним податковим законодавством не передбачено заборони для податкового органу приймати рішення про анулювання реєстрації платника єдиного податку у строк менший, ніж десятиденний з моменту складання акту камеральної перевірки.
При цьому, навіть якщо припустити, що у спірних правовідносинах і були процедурні порушення при прийнятті акта індивідуальної дії, такі на переконання суду носять формальний характер, а тому не можуть слугувати підставою для визнання рішення №24714/6/13-01-04-03 від 30.06.2025 року протиправним.

Відповідно до ч.1 ст.73 КАС України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.
Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи (ч.1 ст.75 КАС України).
Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування (ч.1 ст.76 КАС України).
Відповідно до ч.1 ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Частиною другою цієї норми передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Статтею 90 КАС України передбачено, що суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.
Оцінивши усі наявні в матеріалах справи докази, встановлені обставини за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, суд дійшов висновку, що відповідач як суб`єкт владних повноважень довів правомірність прийняття ним оскаржуваного рішення.
Натомість, позивач жодним чином не спростував правомірність нарахування йому контролюючим органом податкового боргу. При цьому, на переконання суду, посилається лише на формальності, які жодним чином не стосуються факту несплати ним єдиного податку.
Як наслідок, суд вважає, що позовні вимоги є безпідставними та необгрунтованими.

Інші аргументи позивача не спростовують встановлених судом обставин.

З огляду на викладене, судом не встановлено порушень оскаржуваним рішенням критеріїв правомірності, визначених ч.2 ст.2 КАС України, а тому у задоволенні позову слід відмовити повністю.

Щодо судових витрат, то відповідно до ч.1 ст.139 Кодексу адміністративного судочинства України, оскільки у задоволенні позову відмовлено, вказані витрати поверненню не підлягають.

Керуючись ст.ст.2, 6, 8-10, 13, 14, 72-77, 139, 241-246, 250, підп.15.5 п.15 Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В :

У задоволенні позову відмовити повністю.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення через Львівський оружний адміністративний суд, а у разі реєстрації офіційної електронної адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі безпосередньо до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

Повне рішення складено 03 лютого 2026 року.

Суддя	Мартинюк Віталій Ярославович