Харківський окружний адміністративний суд 	
61700, м. Харків, майдан Свободи, 6, inbox@adm.hr.court.gov.ua, ЄДРПОУ: 34390710
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 січня 2026 року Справа № 520/27286/25 

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Садової М.І., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження у письмовому провадженні в приміщенні суду в місті Харкові адміністративну справу за позовом Ізюмського комунального підприємства теплових мереж до Державної аудиторської служби України про визнання протиправним та скасування висновку,

у с т а н о в и в :

Позивач звернувся до суду з позовом до відповідача, у якому просить визнати протиправним та скасувати висновок Державної аудиторської служби України від 08 жовтня 2025 року № UA-2025– 08-22-005953-а; вирішити питання розподілу судових витрат. 
В обґрунтування позовних вимог покликається на те, що процедура закупівлі, проведена позивачем з дотриманням вимог законодавства. Замовником проведено перевірку достовірності наданих документів учасниками закупівлі. Рішення замовника про невідхилення тендерної пропозиції одному із учасників та прийняття рішення щодо переможця іншого учасника є законним та обґрунтованим. Стосовно підстав не відхилення тендерної пропозиції ФОП ОСОБА_1 у зв`язку з нібито ненаданням у строк, визначений пунктом 47 Особливостей, документів про відсутність підстав за підпунктами 5 та 12 пункту 47, позивач зазначає, що переможцем у межах зазначеного строку були завантажені документи, які за змістом і обсягом підтверджують відсутність відповідних підстав, а у випадку технічного дозавантаження це було здійснено до спливу граничного строку. Просить позов задовольнити. У відповідності до ст. 139 КАС України вирішити питання розподілу судових витрат. 
Відповідачем подано до суду відзив, який містить заперечення на позов. Наводить аргументи про те, що здійснили моніторинг публічної закупівлі UA-2025-08-22-005953-a. 
За результатами аналізу питання розгляду тендерної пропозиції ФОП « ОСОБА_2 » установлено порушення вимог пункту 43 Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 № 1178 (далі – Особливості № 1178) та абзацу другого підпункту 2 пункту 44 Особливостей № 1178. Подані учасником «Довідка тех-характеристики пелети.pdf» та «Протокол Пелети з деревини.pdf» від 01.08.2024 № 1275 не усувають ані формальної, ані змістової вимоги Додатку № 4. По-перше, форма і зміст вимоги чітко визначають обов`язок надати окремий документ «пояснювальну записку», що є порушенням вимог документації і підлягає кваліфікації за абзацом другим підпункту 2 пункту 44 Особливостей як безумовна підстава для відхилення. Учасник ФОП ОСОБА_2 у складі тендерної пропозиції надав довідку стосовно технічних, якісних та кількісних характеристик б/н б/д (файл – Довідка тех-характеристики пелети.pdf.p7s) (далі – Довідка), в якій міститься інформація про технічні характеристики товару, назву виробника та країну походження товару відповідно до зазначених вимог тендерної документації. Відповідно до протоколу уповноваженої особи від 05.09.2025 № 48-К тендерну пропозицію ФОП ОСОБА_2 відхилено як таку, що не відповідає технічним специфікаціям та іншим вимогам щодо предмета закупівлі, а саме: в тендерній пропозиції учасника немає пояснювальної записки із зазначенням інформації: детальний та конкретний опис технічних характеристик товару, назвою виробника та країни походження товару. .Крім того, на вимогу пункту 4 розділу Особливі вимоги до предмету закупівлі Додатку 4 до тендерної документації учасником було надано Протокол випробувань від 01.08.2024 № 1275 (файл – «Протокол Пелети з деревини .PDF.p7s»), який підтверджує технічні та якісні характеристики товару, виробника та країну походження, зазначені у Довідці. Тож наданий документ повністю відповідає змістовим (сутнісним) вимогам тендерної документації. Замовником не була визначена чітка форма «пояснювальної записки». Через це «Довідка» учасника, яка містить усі обов`язкові відомості, може бути розцінена як форма реалізації вимоги про надання пояснень / інформації щодо товару. Підміна назви документа («Довідка» замість «Пояснювальна записка») за умови повної змістової відповідності не може бути безумовною підставою для відхилення. Позиція Замовника є проявом надмірного формалізму, який суперечить основним принципам публічних закупівель. Слід звернути увагу суду, що усунення невідповідностей, виявлених замовником в інформації та документах, які учасник торгів надав на виконання вимог розділу 1 додатку № 3 до тендерної документації, не призвів би до зміни предмета закупівлі. Зважаючи на зазначене, Замовник на порушення вимог пункту 43 Особливостей № 1178 не розмістив учаснику ФОП ОСОБА_2 вимогу про усунення невідповідностей виявлених в інформації та документах, що подані ним у тендерній пропозиції. Отже, Замовник безпідставно відхилив тендерну пропозицію учасника ФОП ОСОБА_2 . Щодо порушення пункту 43 Особливостей № 1178 Пунктом 15 розділу «Інша інформація» Додатку 1 до тендерної документації Замовник визначив вимогу щодо надання учасником у складі тендерної пропозиції довідки в довільній формі про те, що він не здійснює господарську діяльність у взаємодії з державою-агресором, незаконними органами влади, створеними на тимчасово окупованій території, у тому числі окупаційною адміністрацією держави-агресора та його місцезнаходження (місце проживання – для фізичних осіб-підприємців) не знаходиться на тимчасово окупованій території, в розумінні статті 13 Закону України «Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України». Проте учасник ФОП ОСОБА_2 на виконання зазначеної вимоги тендерної документації не надав жодного документу.
За результатами аналізу питання розгляду тендерної пропозиції ФОП ОСОБА_1 установлено порушення вимог абзацу третього підпункту 3 пункту 44 Особливостей № 1178. Установлені порушення законодавства у сфері закупівель відображені у висновку. Абзацом п`ятнадцятим пункту 47 Особливостей № 1178 встановлено, що переможець процедури закупівлі у строк, що не перевищує чотири дні з дати оприлюднення в електронній системі закупівель повідомлення про намір укласти договір про закупівлю, повинен надати замовнику шляхом оприлюднення в електронній системі закупівель документи, що підтверджують відсутність підстав, зазначених у підпунктах 3, 5, 6 і 12 цього пункту. Замовник 10.09.2025 в електронній системі закупівель оприлюднив повідомлення про намір укласти договір про закупівлю з переможцем ФОП ОСОБА_1 . Під час моніторингу установлено, що переможець ФОП ОСОБА_1 у складі тендерної пропозиції надала Витяг з інформаційно-аналітичної системи «Облік відомостей про притягнення особи до кримінальної відповідальності та наявність судимості» (файл «vytiah_pro_nesudymist_vid_2025-09-15»), створений та наданий на виконання згаданої вимоги 15.09.2025, тобто на п`ятий день з дати оприлюднення в електронній системі закупівель повідомлення про намір укласти договір про закупівлю. Тож 15.09.2025 у замовника вже виник обов`язок відхилити тендерну пропозицію переможця.
У зв`язку із наведеними обставинами, просить у позові відмовити. 
Ухвалою суду від 20.10.2025 адміністративний позов прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження.
Розгляд і вирішення адміністративної справи проводиться за правилами письмового провадження на підставі матеріалів справи.
Відповідно до вимог частини четвертої статті 229 Кодексу адміністративного судочинства України у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Дослідивши матеріали справи, з`ясувавши дійсні обставини справи та перевіривши їх доказами, суд прийшов до наступного з огляду на таке. 
Суд установив, позивачем розроблено тендерну документацію для підготовки тендерних пропозицій на закупівлю товару: ДК 021:2015:09110000-3: Тверде паливо. Назва предмета закупівлі: Пелети паливні з деревинної сировини листяних порід.
В ході розгляду тендерної пропозиції заявником прийнято рішення про відхилення тендерної пропозиції учасника ФОП « ОСОБА_2 відкритих торгів на закупівлю товару запредметом закупівлі Пелети паливні з деревинної сировини листяних порід ДК 021:2015:09110000- 3 - «Тверде паливо» ідентифікатор закупівлі UA-2025-08-22-005953-а на підставі абзацу 2 підпункту 2 пункту 44 Особливостей. Оприлюднити в електронній системі закупівель інформацію про відхилення тендерної пропозиції учасника ФОП « ОСОБА_2 відкритих торгів на закупівлю товару за предметом закупівлі Пелети паливні з деревинної сировини листяних порід ДК 021:2015:09110000-3 «Тверде паливо ідентифікатор закупівлі UA-2025-08-22-005953- а протягом одного дня з дати ухвалення даного рішення. Пунктом 2 розділу «Особливі вимоги до предмету закупівлі» Додатку № 4 до тендерної документації «Інформація про необхідні технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі та технічна специфікація до предмета закупівлі Пелети паливні з деревинної сировини листяних порід ДК 021:2015- 09110000-3 «Тверде паливо» тендерної документації було встановлено вимогу « 2. Документальне підтвердження відповідності товару технічним, якісним та кількісним характеристикам має бути надане у складі тендерної пропозиції у формі пояснювальної записки та повинно мати: детальний та конкретний опис технічних характеристик товару, назву виробника та країни походження товару.» Учасником ФОП « ОСОБА_2 у складі тендерної пропозиції надано інформацію та / або документи, які не відповідають умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації та не є невідповідностями у інформації та / або документах, що може бути усунена учасником процедури закупівлі відповідно до пункту 43 Особливостей, а саме: відсутня пояснювальна записка з зазначенням інформації: детальний та конкретний опис технічних характеристик товару, назву виробника та країни походження товару. Дані обставини підтверджено протоколом позивача від 05.09.2025 № 05 вересня 2025 року №48-K.
10.09.2025 замовником розглянуто тендерну пропозицію учасника ФОП ОСОБА_1 унікальний номер оголошення про проведення відкритих торгів, присвоєний електронною системою закупівель UA-2025-08-22-005953-а на закупівлю товару за предметом закупівлі Пелети паливні з деревинної сировини листяних порід ДК 021:2015:09110000-3 — Тверде паливо на відповідність вимогам тендерної документації, відповідно до Закону урахуванням Особливостей. Вирішено визнати ФОП « ОСОБА_3 » переможцем процедури закупівлі унікальний номер оголошення про проведення відкритих торгів, присвоєний електронною системою закупівель UA-2025-08-22- 005953-а на закупівлю товару за предметом закупівлі Пелети паливні з деревинної сировини листяних порід ДК 021:2015:09110000-3 — Тверде паливо. Прийнято рішення про намір укласти договір про закупівлю товару за предметом закупівлі Пелети паливні деревинної сировини листяних порід ДК 021:2015:09110000-3 - Тверде паливо з ФОП « ОСОБА_3 » протягом строку дії його пропозиції, та відповідно до вимог тендерної документації. Забезпечити оприлюднення в електронній системі закупівель рішення про визначення переможця процедури закупівлі та повідомлення про намір укласти договір про закупівлю. Дані обставини підтверджено протоколом замовника від 10.09.2025 № 49-К. 
В подальшому замовником розміщено на відповідному сайті купівель повідомлення про намір укласти договір про закупівлю UA-2025-08-22-005953-a. Переможець ФОП ОСОБА_1 .
19.09.2025 між позивачем та ФОП ОСОБА_1 укладено договір закупівлі № 0911/П-182.
Відповідно до висновку відповідача про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2025-08-22-005953-a установлено наступне. За результатами аналізу питання розгляду тендерної пропозиції ФОП « ОСОБА_2 » установлено порушення вимог пункту 43 Особливостей та абзацу другого підпункту 2 пункту 44 Особливостей. За результатами аналізу питання розгляду тендерної пропозиції ФОП ОСОБА_1 установлено порушення вимог абзацу третього підпункту 3 пункту 44 Особливостей. За результатами аналізу питань дотримання Замовником законодавства у сфері публічних закупівель щодо визначення предмета закупівлі, відображення закупівлі у річному плані, оприлюднення інформації про закупівлю, відповідності вимог тендерної документації вимогам Закону та Особливостей, своєчасності укладання договору про закупівлю та його оприлюднення, внесення змін до договору про закупівлю та їх оприлюднення, відповідності умов договору умовам тендерної пропозиції переможця – порушень не установлено. Зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель (у разі наявності таких порушень): З огляду на встановлене порушення законодавства у сфері публічних закупівель, керуючись статтями 5 та 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», статтею 8 Закону України «Про публічні закупівлі» Держаудитслужба зобов`язує здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень шляхом припинення зобов`язань за договором та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.
Позивачем подано пояснення на запити відповідача та зазначено про відсутність підстав для усунення порушень, шляхом припинення зобов`язань за укладеним договором.
Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави, територіальних громад та об`єднаних територіальних громад визначено Законом України «Про публічні закупівлі» (в редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин), метою якого є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.
Відповідно до статті 1 Закону України «Про публічні закупівлі» публічна закупівля - придбання замовником товарів, робіт і послуг у порядку, встановленому цим Законом.
Згідно із статтею 5 Закону України «Про публічні закупівлі» закупівлі здійснюються за такими принципами учасники (резиденти та нерезиденти) всіх форм власності та організаційно-правових форм беруть участь у процедурах закупівель/спрощених закупівлях на рівних умовах.
Замовники забезпечують вільний доступ усіх учасників до інформації про закупівлю, передбаченої цим Законом.
Замовники не мають права встановлювати жодних дискримінаційних вимог до учасників.
Згідно частини 1 статті 16 цього ж Закону замовник вимагає від учасників процедури закупівлі подання ними документально підтвердженої інформації про їх відповідність кваліфікаційним критеріям.
У частині 2 цієї статті зазначено, що замовник установлює один або декілька з таких кваліфікаційних критеріїв: 1) наявність в учасника процедури закупівлі обладнання, матеріально-технічної бази та технологій; 2) наявність в учасника процедури закупівлі працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід; 3) наявність документально підтвердженого досвіду виконання аналогічного (аналогічних) за предметом закупівлі договору (договорів); 4) наявність фінансової спроможності, яка підтверджується фінансовою звітністю.
Моніторинг процедур закупівель здійснюється також щодо процедур закупівель, особливості яких передбачені у законах, що визначені у частинах восьмій та дев`ятій статті 3 цього Закону.
За результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання (частина 6 статті 8 Закону № 922-VIII).
У разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду. Замовник зазначає в електронній системі закупівель про відкриття провадження у справі протягом наступного робочого дня з дня отримання інформації про відкриття такого провадження та номер такого провадження (частина 10 статті 8 Закону № 922-VIII).
Таким чином, за своїм змістом спірний висновок відповідача, є індивідуально-правовим актом, який повинен відповідати вимогам, встановленим статтею 2 КАС України, у свою чергу, можливість оскарження такого висновку в судовому порядку передбачена ч. 10 ст. 8 Закону № 922-VIII.
Як встановлено абзацом першим частини третьої статті 22 Закону № 922-VIII тендерна документація може містити іншу інформацію, вимоги щодо наявності якої передбачені законодавством та яку замовник вважає за необхідне включити до тендерної документації.
Згідно з приписами абзацу 3 пункту 1 частини першої статті 31 Закону № 922-VIII замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, якщо учасник процедури закупівлі не відповідає встановленим абзацом першим частини третьої статті 22 цього Закону вимогам до учасника відповідно до законодавства.
Водночас суд не згідний з висновками відповідача, які викладені в оскаржуваному акті з огляду на таке.
Згідно із змістом ст. 3 Закону України «Про публічні закупівлі» закупівлі здійснюються за принципами: добросовісна конкуренція серед учасників; максимальна економія та ефективність; відкритість та прозорість на всіх стадіях закупівель; недискримінація учасників; об`єктивна та неупереджена оцінка тендерних пропозицій; запобігання корупційним діям і зловживанням.
Так, статтею 1 Закону «Про публічні закупівлі» визначено наступні поняття:
тендерна документація - документація щодо умов проведення тендеру, що розробляється та затверджується замовником і оприлюднюється для вільного доступу в електронній системі закупівель;
тендерна пропозиція - пропозиція щодо предмета закупівлі або його частини (лота), яку учасник процедури закупівлі подає замовнику відповідно до вимог тендерної документації;
технічна специфікація до предмета закупівлі - встановлена замовником сукупність технічних умов, що визначають характеристики товару (товарів), послуги (послуг) або необхідні для виконання робіт щодо об`єкта будівництва, що можуть включати показники впливу на довкілля й клімат, особливості проектування (у тому числі щодо придатності для осіб із обмеженими фізичними можливостями), відповідності, продуктивності, ресурсоефективності, безпечності, процедури забезпечення якості, вимоги щодо найменування продукції, під яким вона продається, термінологію, символи, методику випробувань і тестування, вимоги до пакування, маркування й етикетування, інструкції для користувачів, технологічні процеси й технології виробництва на будь-яких етапах життєвого циклу робіт, товару чи послуги.
Отже законодавець надав право замовнику самостійно визначати вимоги в ТД відповідно до статті 22 Закону з урахуванням Особливостей.
Відповідно до приписів пункту 2 частини першої статті 31 Закону України «Про публічні закупівлі» замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, якщо: тендерна пропозиція учасника не відповідає умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації; викладена іншою мовою (мовами), аніж мова (мови), що вимагається тендерною документацією; є такою, строк дії якої закінчився.
Згідно з протокольним рішенням Замовника від 05 вересня 2025 року № 48-К (далі – протокол відхилення) тендерну пропозицію учасника ФОП ОСОБА_2 відхилено на підставі абзацу другого підпункту 2 пункту 44 Особливостей у зв`язку не наданням пояснювальної записки із зазначенням інформації: детальний та конкретний опис технічних характеристик товару, назву виробника та країни походження. 
У відповідь на запит Держаудитслужби щодо підстав відхилення тендерної пропозиції учасника ФОП ОСОБА_2 . Замовник 03 жовтня 2025 року надав наступні пояснення, зокрема: «…Подані учасником «Довідка тех-характеристики пелети.pdf» та «Протокол Пелети з деревини.pdf» від 01.08.2024 № 1275 не усувають ані формальної, ані змістової вимоги Додатку № 4. По-перше, форма і зміст вимоги чітко визначають обов`язок надати окремий документ «пояснювальну записку», де консолідовано ідентифікуються виробник і країна походження, а також подається детальний і конкретний опис характеристик саме того товару, який пропонується до постачання за договором. Надання протоколу випробувань як окремого звіту лабораторних вимірювань не замінює і не поглинає вимогу щодо пояснювальної записки, оскільки протокол не містить усіх елементів, обумовлених документацією, і за своєю природою не фіксує волевиявлення учасника щодо тотожності випробуваного зразка запропонованому товару, виробника та країни походження, а також не надає «детального та конкретного опису» в структурі, визначеній документацією. По-друге, навіть наявність загальної «довідки» про технічні характеристики не підтверджує виконання вимоги, якщо така довідка не є пояснювальною запискою у розумінні Додатку № 4 і не містить обов`язкових ідентифікаційних реквізитів виробника та країни походження. Саме така фактична ситуація відображена в Протоколі № 48-К: відсутній документ у формі пояснювальної записки з належним обсягом відомостей, тому пропозиція не відповідає умовам технічної специфікації…».
Умовами тендерної документації визначено, що пояснювальна записка повинна мати детальний та конкретний опис технічних характеристик товару, назву виробника та країну походження, при цьому форму пояснювальної записки Замовником не визначено. Під час моніторингу встановлено, що в Довідці зазначені наступні технічні характеристики товару, зокрема: діаметр, мм – 6-8, довжина, мм – 10-40, загальна волога, % – 7,6, зольність, % – 0,4, нижча теплота згоряння, МДж/кг – 19,583, вища теплота згоряння, МДж/кг – 21,194, насипна щільність, кг/мі – 620, щільність, кг/мі - 1160, фасування «біг-бег»,т – 1,0-1,2, які повністю відповідають вимогам пункту 2 розділу Особливі вимоги до предмету закупівлі Додатку 4 до тендерної документації. Також Довідка містить інформацію про назву виробника – ТОВ «БІООПТ» та країну походження товару – Україна. Вимога щодо ідентифікаційних реквізитів виробника Замовником у тендерній документації не встановлювалась. До того ж, Протокол випробувань від 01.08.2024 № 1275 (файл – «Протокол Пелети з деревини .PDF.p7s») (далі – Протокол), наданий учасником ФОП ОСОБА_2 на вимогу пункту 4 розділу Особливі вимоги до предмету закупівлі Додатку 4 до тендерної документації, підтверджує технічні та якісні характеристики товару, зазначені у Довідці.
Суд повторно відмічає, що замовник надав пояснення про те, що вказані документи не були не фіксує волевиявлення учасника щодо тотожності випробуваного зразка запропонованому товару, виробника та країни походження, а також не надає «детального та конкретного опису» в структурі, визначеній документацією.
Під час моніторингу встановлено що пунктом 15 розділу інша інформація Додатку 1 до тендерної документації замовник визначив вимогу щодо надання учасником у складі тендерної пропозиції довідки в довільній формі про те, що він не здійснює господарську діяльність у взаємодії з державоюагресором, незаконними органами влади, створеними на тимчасово окупованій території, у тому числі окупаційною адміністрацією державиагресора та його місцезнаходження (місце проживання – для фізичних осібпідприємців) не знаходиться на тимчасово окупованій території, в розумінні статті 13 Закону України «Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України». Проте учасник ФОП ОСОБА_2 на виконання зазначеної вимоги тендерної документації не надав жодного документу. Замовник на порушення вимог пункту 43 Особливостей не розмістив в електронній системі закупівель повідомлення з вимогою про усунення невідповідностей учасником ФОП ОСОБА_2 , тим самим не надав можливість цьому учаснику усунути такі невідповідності.
Відповідно до абзацу п`ятнадцятого пункту 47 Особливостей переможець процедури закупівлі у строк, що не перевищує чотири дні з дати оприлюднення в електронній системі закупівель повідомлення про намір укласти договір про закупівлю, повинен надати замовнику шляхом оприлюднення в електронній системі закупівель документи, що підтверджують відсутність підстав, зазначених у підпунктах 3, 5, 6 і 12 цього пункту. Також у пункті 3 додатку 5 до тендерної документації Замовник визначив, що переможець у строк, що не перевищує чотири дні з дати оприлюднення в електронній системі закупівель повідомлення про намір укласти договір про закупівлю, надає замовнику шляхом оприлюднення в електронній системі закупівель документи визначені у додатку 3 до тендерної документації.
Водночас, у пункті 5 Додатку 3 визначено, що переможець у строк, що не перевищує чотири дні з дати оприлюднення в електронній системі закупівель повідомлення про намір укласти договір про закупівлю, надає замовнику шляхом оприлюднення в електронній системі закупівель, зокрема повний витяг з інформаційно-аналітичної системи «Облік відомостей про притягнення особи до кримінальної відповідальності та наявності судимості» про те, що фізична особа, яка є учасником процедури закупівлі до кримінальної відповідальності не притягується, незнятої чи непогашеної судимості не має та в розшуку не перебуває. Також, вказаним додатком встановлено, що у разі якщо переможець процедури закупівлі не надав у спосіб, зазначений в тендерній документації, документи, що підтверджують відсутність підстав, встановлених підпунктами 3, 5, 6, 12 пункту 47 Особливостей або надав документи, які не відповідають вимогам визначним у тендерній документації або надав їх з порушенням строків визначених Особливостями або наявні підстави для відмови в участі у відкритих торгах, визначені підпунктом 3 та /або 5 та / або 6 та / або 12 пункту 47 Особливостей, замовник відхиляє його на підставі абзацу 3 підпункту 3 пункту 44 Особливостей, а саме: переможець процедури закупівлі не надав у спосіб, зазначений в тендерній документації, документи, що підтверджують відсутність підстав, визначених у підпунктах 3, 5, 6 і 12 пункту 47 Особливостей. Під час проведення моніторингу процедури закупівлі встановлено, що Замовник визнав ФОП ОСОБА_1 переможцем процедури закупівлі та оприлюднив повідомлення про намір укласти договір про закупівлю 10 вересня 2025 року. При цьому, ФОП ОСОБА_1 , як переможець процедури закупівлі, на порушення вимог абзацу п`ятнадцятого пункту 47 Особливостей протягом чотирьох днів з дати оприлюднення в електронній системі закупівель повідомлення про намір укласти договір про закупівлю, тобто до 14 вересня2025 року (включно), не оприлюднила в електронній системі закупівель документи, що підтверджують відсутність підстав, визначених у підпунктах 3, 5, 6 і 12 пункту 47 Особливостей. Вищезазначені документи оприлюднені переможцем ФОП ОСОБА_1 15 вересня 2025 року, тобто на п`ятий день з дати оприлюднення в електронній системі закупівель повідомлення про намір укласти договір про закупівлю. Відповідно до частини третьої пункту 44 Особливостей замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, коли переможець процедури закупівлі не надав у спосіб, зазначений в тендерній документації, документи, що підтверджують відсутність підстав, визначених у підпунктах 3, 5, 6 і 12 пункту 47 Особливостей. Проте, Замовник на порушення частини третьої пункту 44 Особливостей не відхилив тендерну пропозицію переможця ФОП ОСОБА_1 як такого, що не надав у спосіб, зазначений в тендерній документації, документи, що підтверджують відсутність підстав, визначених у підпунктах 3, 5, 6 і 12 пункту 47 Особливостей та 19 вересня 2025 року уклав з ним Договір.
Щодо ненадання замовником учаснику торгів строку для усунення недоліків відносно ненадання останнім довідки в довільній формі про те, що він не здійснює господарську діяльність у взаємодії з державою-агресором, суд прийшов наступного.
Замовник визначив вимогу щодо надання учасником у складі тендерної пропозиції довідки в довільній формі про те, що він не здійснює господарську діяльність у взаємодії з державою-агресором, незаконними органами влади, створеними на тимчасово окупованій території, у тому числі окупаційною адміністрацією держави-агресора та його місцезнаходження (місце проживання – для фізичних осіб-підприємців) не знаходиться на тимчасово окупованій території, в розумінні статті 13 Закону України «Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України». 
Проте учасник ФОП ОСОБА_2 на виконання зазначеної вимоги тендерної документації не надав жодного документу. 
Відповідно до пункту 43 Особливостей якщо замовником під час розгляду тендерної пропозиції учасника процедури закупівлі виявлено невідповідності в інформації та/або документах, що подані учасником процедури закупівлі у тендерній пропозиції та/або подання яких передбачалося тендерною документацією, він розміщує у строк, який не може бути меншим, ніж два робочі дні до закінчення строку розгляду тендерних пропозицій, повідомлення з вимогою про усунення таких невідповідностей в електронній системі закупівель.
Однак замовник на порушення вимог пункту 43 Особливостей не розмістив в електронній системі закупівель повідомлення з вимогою про усунення невідповідностей учасником ФОП ОСОБА_2 , тим самим не надав можливість цьому учаснику усунути такі невідповідності.
Згідно з п. 43 Особливостей якщо замовником під час розгляду тендерної пропозиції учасника процедури закупівлі виявлено невідповідності в інформації та/або документах, що подані учасником процедури закупівлі у тендерній пропозиції та/або подання яких передбачалося тендерною документацією, він розміщує у строк, який не може бути меншим, ніж два робочі дні до закінчення строку розгляду тендерних пропозицій, повідомлення з вимогою про усунення таких не відповідностей в електронній системі закупівель.
Відповідно до пункту 45 Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 № 1178 (далі — Особливості), якщо замовник під час розгляду тендерної пропозиції учасника процедури закупівлі виявив невідповідності в інформації та/або документах, що подані учасником процедури закупівлі у тендерній пропозиції та/або подання яких передбачалося тендерною документацією, він розміщує у строк, який не може бути меншим ніж два робочі дні до закінчення строку розгляду тендерних пропозицій, повідомлення з вимогою про усунення таких невідповідностей в електронній системі закупівель.
Під невідповідністю в інформації та/або документах, що подані учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції та/або подання яких вимагається тендерною документацією, розуміється у тому числі відсутність у складі тендерної пропозиції інформації та/або документів, подання яких передбачається тендерною документацією (крім випадків відсутності забезпечення тендерної пропозиції, якщо таке забезпечення вимагалося замовником, та/або відсутності інформації (та/або документів) про технічні та якісні характеристики предмета закупівлі, що пропонується учасником процедури в його тендерній пропозиції).
Зазначене відповідає ч. 16 ст. 29 Закону за якою, якщо замовником під час розгляду тендерної пропозиції учасника виявлено невідповідності в інформації та/або документах, що подані учасником у тендерній пропозиції та/або подання яких вимагалось тендерною документацією, він розміщує у строк, який не може бути меншим ніж два робочі дні до закінчення строку розгляду тендерних пропозицій, повідомлення з вимогою про усунення таких невідповідностей в електронній системі закупівель.
Замовник розміщує повідомлення з вимогою про усунення невідповідностей в інформації та/або документах: 1) що підтверджують відповідність учасника процедури закупівлі кваліфікаційним критеріям відповідно до статті 16 цього Закону; 2) на підтвердження права підпису тендерної пропозиції та/або договору про закупівлю.
Повідомлення з вимогою про усунення невідповідностей повинно містити таку інформацію: 1) перелік виявлених невідповідностей; 2) посилання на вимогу (вимоги) тендерної документації, щодо якої (яких) виявлені невідповідності; 3) перелік інформації та/або документів, які повинен подати учасник для усунення виявлених невідповідностей.
Замовник не може розміщувати щодо одного й того ж учасника процедури закупівлі більш ніж один раз повідомлення з вимогою про усунення невідповідностей в інформації та/або документах, що подані учасником у тендерній пропозиції, крім випадків, пов`язаних з виконанням рішення органу оскарження.
За частиною 9 статті 26 Закону № 922-VIII, учасник процедури закупівлі виправляє невідповідності в інформації та/або документах, що подані ним у своїй тендерній пропозиції, виявлені замовником після розкриття тендерних пропозицій, шляхом завантаження через електронну систему закупівель уточнених або нових документів в електронній системі закупівель протягом 24 годин з моменту розміщення замовником в електронній системі закупівель повідомлення з вимогою про усунення таких невідповідностей.
Замовник розглядає подані тендерні пропозиції з урахуванням виправлення або невиправлення учасниками виявлених невідповідностей.
Таким чином, законом передбачена можливість усунення протягом 24 годин невідповідностей інформації та/або документів, які саме були подані у тендерній пропозиції, та щодо яких замовником в електронній системі закупівель розміщено повідомлення з вимогою про усунення таких невідповідностей.
У такому випадку за пп.2 п. 44 Особливостей замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, коли: учасник процедури закупівлі: не виправив виявлені замовником після розкриття тендерних пропозицій невідповідності в інформації та/або документах, що подані ним у складі своєї тендерної пропозиції, та/або змінив предмет закупівлі (його найменування, марку, модель тощо) під час виправлення виявлених замовником невідповідностей, протягом 24 годин з моменту розміщення замовником в електронній системі закупівель повідомлення з вимогою про усунення таких невідповідностей.
Суд погоджується з доводами відповідача, що названий недолік міг бути усунений учасником ФОП ОСОБА_2 після розміщення замовником повідомлення з вимогою про усунення таких невідповідностей в електронній системі закупівель.
Разом з цим, суд звертає увагу, що приписами статті 31 Закону України «Про публічні закупівлі», якою прямо встановлено, що замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, якщо учасник процедури закупівлі, зокрема, не надав забезпечення тендерної пропозиції, якщо таке забезпечення вимагалося замовником, та/або забезпечення тендерної пропозиції не відповідає умовам, що визначені замовником у тендерній документації до такого забезпечення тендерної пропозиції.
Відтак, ненадання учасником вищевказаної довідки є безумовною підставою для відхилення пропозиції цього учасника, а тому не можна вважати, що в даному випадку позивач порушив приписи пункту 43 Особливостей.
Щодо не надання пояснювальної записки із зазначенням інформації: детальний та конкретний опис технічних характеристик товару, назву виробника та країни походження, що стало для відмови у прийняття тендерної пропозиції, однак було подано документи, які містили відповідні характеристики товару, що можна розцінювати як відповідні записку, адже вимог до останньої не було установлено, у зв`язку із чим позивач відхідлива найбільш економічну вигідну пропозицію, суд прийшов наступного.
Згідно із пунктом 2 частини першої статті 31 Закону №922-VIII замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель, зокрема, у разі, якщо тендерна пропозиція учасника не відповідає умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації; викладена іншою мовою (мовами), аніж мова (мови), що вимагається тендерною документацією; є такою, строк дії якої закінчився.
Подібні положення містить підпункт 2 пункту 44 Особливостей №1178, за змістом якого замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, коли тендерна пропозиція: не відповідає умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації, крім невідповідності в інформації та/або документах, що може бути усунена учасником процедури закупівлі відповідно до пункту 43 цих особливостей; є такою, строк дії якої закінчився; є такою, ціна якої перевищує очікувану вартість предмета закупівлі, визначену замовником в оголошенні про проведення відкритих торгів, якщо замовник у тендерній документації не зазначив про прийняття до розгляду тендерної пропозиції, ціна якої є вищою, ніж очікувана вартість предмета закупівлі, визначена замовником в оголошенні про проведення відкритих торгів, та/або не зазначив прийнятний відсоток перевищення або відсоток перевищення є більшим, ніж зазначений замовником в тендерній документації;
не відповідає вимогам, установленим у тендерній документації відповідно до абзацу першого частини третьої статті 22 Закону.
Отже, тендерна документація має бути сформована замовником відповідно до законодавчих норм, а учасник при підготовці своєї тендерної пропозиції має керуватись саме вимогами тендерної документації та зобов`язаний неухильно їх дотримуватись, так як невиконання учасником вимог тендерної документації тягне за собою наслідки (відхилення тендерної пропозиції).
Протокольним рішенням замовника від 05 вересня 2025 року № 48-К тендерну пропозицію учасника ФОП ОСОБА_2 відхилено на підставі абзацу другого підпункту 2 пункту 44 Особливостей у зв`язку не наданням пояснювальної записки із зазначенням інформації: детальний та конкретний опис технічних характеристик товару, назву виробника та країни походження.
Подані учасником «Довідка тех-характеристики пелети.pdf» та «Протокол Пелети з деревини.pdf» від 01.08.2024 № 1275 не усувають ані формальної, ані змістової вимоги Додатку № 4. По-перше, форма і зміст вимоги чітко визначають обов`язок надати окремий документ «пояснювальну записку», де консолідовано ідентифікуються виробник і країна походження, а також подається детальний і конкретний опис характеристик саме того товару, який пропонується до постачання за договором. Надання протоколу випробувань як окремого звіту лабораторних вимірювань не замінює і не поглинає вимогу щодо пояснювальної записки, оскільки протокол не містить усіх елементів, обумовлених документацією, і за своєю природою не фіксує волевиявлення учасника щодо тотожності випробуваного зразка запропонованому товару, виробника та країни походження, а також не надає «детального та конкретного опису» в структурі, визначеній документацією. По-друге, навіть наявність загальної «довідки» про технічні характеристики не підтверджує виконання вимоги,якщо така довідка не є пояснювальною запискою у розумінні Додатку № 4 і не містить обов`язкових ідентифікаційних реквізитів виробника та країни походження. Саме така фактична ситуація відображена в Протоколі № 48-К: відсутній документ у формі пояснювальної записки з належним обсягом відомостей, тому пропозиція не відповідає умовам технічної специфікації…». Однак, пояснення Замовника та надані у складі тендерної пропозиції вказаним учасником документи для підтвердження відповідності товару технічним, якісним та кількісним характеристикам не спростовують факт установленого порушення, з огляду на наступне. Умовами тендерної документації визначено, що пояснювальна записка повинна мати детальний та конкретний опис технічних характеристик товару, назву виробника та країну походження, при цьому форму пояснювальної записки Замовником не визначено.
Згідно з ч. 1 статті 29 Закону №922-VIII, та п.41 Особливостей оцінка тендерних пропозицій/пропозицій проводиться автоматично електронною системою закупівель на основі критеріїв і методики оцінки, зазначених замовником у тендерній документації/оголошенні про проведення спрощеної закупівлі, шляхом застосування електронного аукціону. У разі якщо оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі оприлюднюється відповідно до норм частини третьої статті 10 цього Закону, проводиться оцінка лише тих тендерних пропозицій, що не були відхилені згідно з цим Законом (частина 2)
Відповідно до частини третьої статті 29 цього Закону, критеріями оцінки є: 1) ціна; або 2) вартість життєвого циклу; або 3) ціна/вартість життєвого циклу разом з іншими критеріями оцінки, зокрема, такими як: умови оплати, строк виконання, гарантійне обслуговування, передача технології та підготовка управлінських, наукових і виробничих кадрів, застосування заходів охорони навколишнього середовища та/або соціального захисту, які пов`язані із предметом закупівлі.
Згідно додатку тендерної документації, переможець торгів подає замовнику під час укладення договору на погодження договірну ціну, яка визначена за результатами аукціону.
Згідно умов тендерної документації найбільш економічно вигідною пропозицією буде вважатися пропозиція з найнижчою ціною з урахуванням усіх податків та зборів (у тому числі податку на додану вартість (ПДВ), у разі якщо учасник є платником ПДВ або без ПДВ у разі, якщо учасник не є платником ПДВ, а також без ПДВ - якщо предмет закупівлі не оподатковується.
Тобто тендерна пропозиція вважається сума, зазначена учасником у його тендерній пропозиції, як загальна сума за яку він погоджується виконати умови закупівлі згідно вимог замовника в тому числі з урахуванням технічних, якісних та кількісних характеристик предмету закупівлі, всіх умов виконання договору, та з урахуванням сум належних податків та зборів, що мають бути сплачені учасником.
З огляду на викладене суд не погоджується із твердження відповідача про те, що відхилена пропозиція ФОП ОСОБА_2 містила економічну вигіднішу пропозицію, оскільки замовником було постановлено чітку вимогу в умовах тендерної документації - надання учасником пояснювальної записки із зазначенням у ній вищевказаної інформації, а відтак дії замовника щодо відхилення пропозиції учасника, є правомірними, у зв`язку з чим необґрунтованими є доводи відповідача.
Щодо дотримання переможцем торгів строку, що не перевищує чотири дні з дати оприлюднення в електронній системі закупівель повідомлення про намір укласти договір про закупівлю, суд прийшов наступного.
Абзац 15 пункту 47 Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затверджених постановою Кабміну від 12.10.2022 № 1178 (далі – Особливості) передбачає, що переможець процедури закупівлі у строк, що не перевищує чотири дні з дати оприлюднення в електронній системі закупівель повідомлення про намір укласти договір про закупівлю, повинен надати замовнику шляхом оприлюднення в електронній системі закупівель документи, що підтверджують відсутність підстав, зазначених у?підпунктах 3,?5,6 і?12?цього пункту. Замовник не вимагає документального підтвердження публічної інформації, що оприлюднена у формі відкритих даних згідно із?Законом України?“Про доступ до публічної інформації” та / або міститься у відкритих публічних електронних реєстрах, доступ до яких є вільним, або публічної інформації, що є доступною в електронній системі закупівель, крім випадків, коли доступ до такої інформації є обмеженим на момент оприлюднення оголошення про проведення відкритих торгів.
Пунктом 3 Додатку 5 до тендерної документації визначено, що: «Переможець у строк, що не перевищує чотири дні з дати оприлюднення в електронній системі закупівель повідомлення про намір укласти договір про закупівлю, надає замовнику шляхом оприлюднення в електронній системі закупівель документи визначені у Додатку № 3 до тендерної документації». 
В пункті 5 додатку 3 до тендерної документації визначено, що: «Переможець процедури закупівлі має надати повний витяг з інформаційно-аналітичної системи «Облік відомостей про притягнення особи до кримінальної відповідальності та наявності судимості» про те, що фізична особа, яка є учасником процедури закупівлі до кримінальної відповідальності не притягується, незнятої чи непогашеної судимості не має та в розшуку не перебуває». 
Згідно з додатку № 3 до тендерної пропозиції у разі якщо переможець процедури закупівлі не надав у спосіб, зазначений в тендерній документації, документи, що підтверджують відсутність підстав, встановлених підпунктами 3, 5, 6, 12 пункту 47 Особливостей або надав документи, які не відповідають вимогам визначним у тендерній документації або надав їх з порушенням строків визначених Особливостями або наявні підстави для відмови в участі у відкритих торгах, визначені підпунктом 3 та /або 5 та / або 6 та / або 12 пункту 47 Особливостей, замовник відхиляє його на підставі абзацу 3 підпункту 3 пункту 44 Особливостей, а саме: переможець процедури закупівлі не надав у спосіб, зазначений в тендерній документації, документи, що підтверджують відсутність підстав, визначених у підпунктах 3, 5, 6 і 12 пункту 47 Особливостей.
Відповідно до статті 251 Цивільного кодексу України строком є певний період у часі, із закінченням якого пов`язана дія чи подія, яка має юридичне значення. Строк визначається роками, місяцями, тижнями, днями або годинами. Перебіг строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.
Замовник 10.09.2025 в електронній системі закупівель оприлюднив повідомлення про намір укласти договір про закупівлю з переможцем ФОП ОСОБА_1 . 
Переможець ФОП ОСОБА_1 у складі тендерної пропозиції надала Витяг з інформаційно-аналітичної системи «Облік відомостей про притягнення особи до кримінальної відповідальності та наявність судимості» (файл «vytiah_pro_nesudymist_vid_2025-09-15»), створений та наданий на виконання згаданої вимоги 15.09.2025. 
Отже переможцем дійсно порушено чотириденний строк, який почав свій відлік 11.09.2025 о 00.00 год та закінчився 14.09.2025 о 24.00 год. 
Суд відмічає, що ФОП ОСОБА_1 був обізнаний з вимогами тендерної документації з моменту її оприлюднення у процедурі закупівлі, був обізнаний про законодавчо встановлені стислі строки для надання такого документа при проведенні процедури закупівлі, тож не був позбавлений можливості вчинити дії у визначений строк, який установлений законом, а не особисте побажання позивача. 
Натомість позивач у протоколі від 03.10.2025 надає пояснення про те, що у 10.09.2025 було автоматично сформовано в системі Прозорро відповідь з Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення, та відсутність серед них переможця, що автоматично покриває вимогу підпункту 12 пункту 47 Особливості та підтвердження відсутності підстав для відхилення такого учасника. Розміщення переможцем 15.09.2025 Витягу з інформаційно-аналітичної системи «Облік відомостей про притягнення особи до кримінальної відповідальності та наявність судимості» фактично підтвердив справжність і достовірність наданих останнім відомостей. 
Слід зазначити, що процедуру доступу до відомостей інформаційно-аналітичної системи «Облік відомостей про притягнення особи до кримінальної відповідальності та наявності судимості» (далі - ІАС) визначає Порядок доступу до відомостей інформаційно-аналітичної системи «Облік відомостей про притягнення особи до кримінальної відповідальності та наявності судимості», затверджений Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 30.03.2022 № 207 (далі - Порядок) (в редакції, чинній у період проведення закупівлі).
Згідно з п. 1 розділу III Порядку «Отримання відомостей з ІАС за зверненнями органів державної влади, органів місцевого самоврядування, установ та організацій у зв`язку із здійсненням ними повноважень, визначених законодавством», звернення органів державної влади, органів місцевого самоврядування, установ та організацій у зв`язку із здійсненням ними повноважень, визначених законодавством, щодо отримання інформації про наявність чи відсутність в особи судимості та притягнення її до кримінальної відповідальності оформлюються у вигляді листа довільної форми, зміст якого повинен відповідати вимогам, що встановлені статтею 16 Закону України «Про захист персональних даних», що реєструється відповідно до встановлених правил діловодства та подається на розгляд до служби ЄІС МВС.
Надання відомостей з ІАС або вмотивованої відмови в їх наданні здійснюється протягом 30 календарних днів, якщо інше не передбачено законодавством (п. 2 розділу III Порядку).
Відповідно до п. 1 та п. 3 розділу IV Порядку «Отримання відомостей з ІАС за зверненнями фізичних осіб», фізична особа, яка досягла 14-річного віку (далі - Заявник), має право на отримання з ІАС відомостей про себе в паперовій або електронній формі. Запит подається в паперовій або електронній формі.
Відомості з ІАС надаються Заявнику у формі Витягу з дотриманням вимог законодавства про звернення громадян та захист персональних даних на підставі запиту на отримання Витягу про притягнення до кримінальної відповідальності, відсутність (наявність) судимості або обмежень, передбачених кримінальним процесуальним законодавством України, що подається за формою, наведеною в додатку 2 до цього Порядку (п. 2 розділу IV Порядку).
Умовами п. 17 розділу IV Порядку передбачено, що результати перевірки за ІАС за допомогою спеціалізованого програмного забезпечення невідкладно надаються ініціатору запиту у вигляді Витягу. Відповіді на запити, подані в паперовій формі, надаються у строк до 10 робочих днів. У виняткових випадках, коли підготовка Витягу потребує додаткової перевірки інформації, відповіді на вимоги надаються у строк до 30 календарних днів. Строк вмотивованої відмови в наданні Витягу не може перевищувати 10 робочих днів із дня надходження запиту.
Таким чином, строк отримання довідки, наданою відповідним органом виконавчої влади та/або витягу з інформаційно-аналітичної системи «Облік відомостей про притягнення особи до кримінальної відповідальності та наявності судимості» згідно Порядку охоплює період невідкладно або від 10 робочих днів до 30 календарних днів залежно від форми подання запиту, а відтак учасник мав можливість у межах визначеного законом строків надати відповідний витяг, адже його подання у разі визнання переможцем було передбачено у додатках до тендерної пропозиції, яка була розміщена 30.08.2025. 
Разом із тим суд зазначає, що під час вирішення спору він зобов`язаний враховувати співмірність між виявленим порушенням замовником торгів та засобам його усунення, що визначений відповідачем. Дотримання принципу співмірності є гарантом захисту суб`єктів права у сфері публічних відносин та застосування найменш обтяжливих засобів до них збоку держави.
Так, Конституційний Суд України у рішенні від 25.01.2012 №3-рп/2012 (справа №1-11/2012) зазначив, що одним із елементів верховенства права є принцип пропорційності, який серед іншого означає, що заходи, передбачені в нормативно-правових актах, повинні спрямовуватися на досягнення легітимної мети та мають бути співмірними з нею. Додержання принципу пропорційності означає необхідність дотримання балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване відповідне рішення.
Критерій «пропорційності» передбачає, що втручання у право власності розглядатиметься як порушення статті 1 Першого протоколу до Конвенції, якщо не було дотримано справедливої рівноваги (балансу) між інтересами держави (суспільства), пов`язаними з втручанням, та інтересами особи, яка так чи інакше страждає від втручання. "Справедлива рівновага" передбачає наявність розумного співвідношення (обґрунтованої пропорційності) між метою, визначеною для досягнення, та засобами, які використовуються. Необхідного балансу не буде дотримано, якщо особа несе "індивідуальний і надмірний тягар". При цьому, з питань оцінки «пропорційності» ЄСПЛ, як і з питань наявності «суспільного», «публічного» інтересу, визнає за державою досить широку «сферу розсуду», за винятком випадків, коли такий «розсуд» не ґрунтується на розумних підставах.
Конституційний Суд України визначає принцип пропорційності, в першу чергу, як процесуальну справедливість: «Обмеження конституційних прав повинно відповідати принципу пропорційності: інтереси забезпечення охорони прав і свобод людини і громадянина, власності, громадського порядку та безпеки тощо можуть виправдати правові обмеження прав і свобод тільки в разі адекватності соціально обумовленим цілям».
У розгорнутому формулюванні принцип пропорційності звучить так: для досягнення певної мети органи влади не можуть накладати на громадян зобов`язання, які перевищують установлені межі необхідності, що випливають з публічного інтересу.
Принцип пропорційності є універсальним і незмінним гарантом захисту основних прав і свобод людини за допомогою збалансованого обмеження прав і свобод та забезпечення гармонії в суспільстві.
Критерій «пропорційності» передбачає, що не було дотримано справедливої рівноваги (балансу) між інтересами держави (суспільства), пов`язаними з втручанням, та інтересами особи, яка так чи інакше страждає від втручання. «Справедлива рівновага» передбачає наявність розумного співвідношення (обґрунтованої пропорційності) між метою, визначеною для досягнення, та засобами, які використовуються.
Вимога мінімальності державно-правового впливу на суспільні відносини означає, що засоби повинні бути якнайменш обтяжливими для суб`єктів права. В умовах правової держави заборона надмірного державного втручання у свободу особи розглядається як аксіоматична вимога: держава має право обмежувати право людини тільки тоді, коли це дійсно необхідно, і тільки в такому обсязі, в якому її заходи будуть співмірними з поставленою метою. Іншими словами, у цій сфері проголошується і діє принцип пропорційності (розмірності, адекватності)
Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом у складі Касаційного адміністративного суду у постановах від 21.10.2020 року по справі № 640/17797/20, від 21.01.2021 по справі № 120/1297/20-а.
Згідно із пунктом 5 частини 7 статті 8 Закону № 922-VIII у висновку обов`язково зазначається зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, при цьому цією ж частиною передбачено.
З викладеного суд робить висновок, що у цьому випадку втручання держави у процес закупівлі є формально легітимним, але непропорційним та таким, що не має легітимної мети.
На думку суду встановлені обставини свідчать, що має місце неповне дотримання учасником закупівлі всіх вимог, які містила тендерна документація, однак у разі застосування підходу контролюючого органу між порушенням і наслідком буде існувати невиправдане, неспівмірне зобов`язання припинити договірні відносини.
Так, у постанові від 17 грудня 2024 року (справа № 620/5597/23, адміністративне провадження № К/990/12527/24) Верховний Суд зазначив, що варто пам`ятати, що проведення фінансового контролю публічних закупівель, не має на меті здійснення формалізованої перевірки дотримання всіх істотних та неістотних умов проведення такої процедури. Орган, який здійснює фінансовий контроль має переслідувати мету забезпечення дотримання законодавчих норм у процедурі закупівлі насамперед щодо реального захисту інтересів держави та недопущення їх порушення з боку учасників закупівлі.
Відповідно до правової позиції викладеної у постанові Верховного Суду від 15 червня 2021 року (справа № 922/2987/20), що з моменту визначення переможця торгів та встановлення відповідності пропозиції позивача вимогам тендерної документації та вимогам Закону України "Про публічні закупівлі" неможливо відмінити процедуру закупівлі, у порядку, передбаченому статтею 31 Закону України "Про публічні закупівлі", оскільки це нівелює принципи та основні положення Закону України "Про публічні закупівлі". Право на відміну торгів існує лише на стадії до завершення процедури торгів, а не після їх завершення на стадії укладання договору з переможцем. Після укладення договору про закупівлю процедура закупівлі є завершеною.
У цьому випадку відповідач не скористався своїм правом своєчасного здійснення контролю закупівлі до кінцевого строку подання тендерних пропозицій учасниками, а це унеможливило своєчасне реагування позивача на відповідні зауваження у рамках проведення безпосередньо процедури закупівлі (у тому числі щодо внесення змін до тендерної документації), а не вже після укладання договору з переможцем закупівлі.
Так як аудиторська служба не скористалась своїм правом своєчасного здійснення контролю закупівлі до кінцевого строку подання тендерних пропозицій учасниками, а це унеможливило своєчасне реагування учасника на відповідні зауваження у рамках проведення безпосередньо процедури закупівлі, а не вже після укладання договору з переможцем закупівлі.
Аналогічного правового висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 30.11.2021 (справа № 160/8403/19).
Надаючи оцінку обґрунтованості оскарженого висновку, суд враховує, що захід реагування у вигляді зобов`язання розірвати укладений договір, що виконаний, є виключним заходом, обрання якого є можливим у разі, якщо виявлені порушення реально створюють загрозу корупційним діям і зловживанням.
Однак, встановлені відповідачем порушення, які спростовано встановленими судом фактичними обставинами, носять виключно формальний характер, оскільки не пов`язані із неможливістю забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвитком добросовісної конкуренції.
Суд відмічає, що втручання органу державного фінансового контролю в публічні закупівлі є виправданим виключно у разі, якщо виявлене порушення має негативний вплив для бюджету (зайве витрачання бюджетних коштів). Однак, у висновку про результати моніторингу закупівлі не йдеться про неефективне, незаконне, нецільове використання бюджетних коштів, що не узгоджується із вимогою відповідача про розірвання укладеного за результатами проведеного тендеру договору.
Крім того, суд повторно зазначає, що згідно з оспорюваного висновку відповідач зобов`язав позивача здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень шляхом припинення зобов`язань за договором та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.
Разом з тим, в постанові від 04 травня 2023 року (справа № 160/5890/22) Верховний Суд вказав, що визначення способу усунення виявлених порушень «шляхом припинення зобов`язань за договором, в тому числі із застосуванням відповідних наслідків недійсності/нікчемності договору» не вирішує питання обґрунтованості та вмотивованості спірного висновку як акту індивідуальної дії, оскільки, зокрема, главою 50 ЦК України передбачено більше десяти способів припинення зобов`язання, серед яких, і припинення зобов`язання виконанням.
Аналіз нормативних підстав недійсності правочинів та її наслідків дає можливість дійти висновку, що метою інституту недійсності правочину є повне скасування правочину як юридичного факту, а його застосування має приводити до відновлення стану, який існував до укладення правочину, який суперечить законодавству. Наслідком визнання правочину недійсним є недійсність зобов`язання, породженого таким правочином. У разі припинення договору з підстав, не пов`язаних з його недійсністю (виконання чи розірвання), припиняються зобов`язання за цим договором.
Вимога контролюючого органу про усунення виявлених порушень законодавства повинна містити чіткі, конкретні і зрозумілі, приписи на адресу підконтрольного суб`єкту (об`єкту контролю, його посадових осіб), які є обов`язковими до виконання останнім, недотримання вказаних вимог спричинює юридичну невизначеність, що не є прийнятним.
Враховуючи вищевикладене та те, що «вимога» відповідача про зобов`язання позивача вжити заходів щодо припинення зобов`язань по договору відповідно до вимог чинного законодавства за результатами проведеного тендеру договору з формальних причин не спрямована на досягнення легітимної мети та не є співмірною з нею, оскільки суть "виявлених порушень" не призводить до порушення бюджетних інтересів.
Оскільки оспорюваний висновок за результатами проведеного моніторингу процедури закупівлі встановлює для позивача певні обов`язки, такий висновок є актом індивідуальної дії, що приймається Держаудитслужбою в межах наданих їй повноважень та на виконання покладених на неї завдань, а тому має бути перевірений судом на відповідність пунктів 1, 3 частини другої статті 2 КАС України.
Відповідно до пунктів 1, 3 частини другої статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії).
Загальними вимогами, які висуваються до актів індивідуальної дії, як акту правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення суб`єктом владних повноважень конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття.
Суд вказує, що зобов`язальний характер вимоги щодо усунення правопорушення свідчить про встановлення цього порушення, так і визначення імперативного обов`язкового способу його усунення.
При цьому, можливість усунення виявлених порушень прямо залежить від чіткого визначення суб`єктом владних повноважень конкретного заходу (варіанту поведінки), яких слід вжити уповноваженій особі замовника для усунення порушень.
Визначення контролюючим органом такого способу усунення виявлених порушень як «припинення зобов`язань за договором» не вирішує питання обґрунтованості та вмотивованості акту індивідуальної дії, оскільки, підстави припинення зобов`язань врегульовані главою 50 Цивільного кодексу України.
У свою чергу, питання щодо розірвання договору визначені статтею 651 ЦК України, згідно якої розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом. Договір може бути розірвано за рішенням суду на вимогу однієї зі сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом. Істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору.
Відповідачем не встановлено, що виявлене, на його думку, порушення є істотним та є підставою для припинення зобов`язань за договором та застосування наслідків недійсності/нікчемності договору.
Крім того, усунення виявлених під час проведення моніторингу закупівлі порушень у запропонований в оскаржуваному висновку спосіб призведе до порушення прав та інтересів сторін укладеного договору та матиме негативні наслідки для репутації третіх осіб, що є непропорційним у співвідношенні з виявленим недоліком та стверджуваними порушеннями.
У Рішенні від 25 січня 2012 року № 3-рп/2012 (справа № 1-11/2012) Конституційний Суд України зазначив, що одним із елементів верховенства права є принцип пропорційності, який означає, зокрема, що заходи, передбачені в нормативно-правових актах, повинні спрямовуватися на досягнення легітимної мети та мають бути співмірними з нею.
Додержання принципу пропорційності означає необхідність дотримання балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване відповідне рішення.
Відтак, зобов`язавши позивача вжити заходів щодо припинення зобов`язань за договором договору, укладеного за результатами проведеної процедури закупівлі, відповідач порушив принцип пропорційності, а відтак не був спрямований на досягнення легітимної мети. 
Суд звертає увагу відповідача, що відповідно до ч.2 ст.77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дій чи бездіяльності покладається на відповідача.
Таким чином, особливістю адміністративного судочинства є те, що обов`язок доказування в спорі покладається на відповідача орган публічної влади, який повинен надати суду всі матеріали, які свідчать про його правомірні дії.
З огляду на викладене суд прийшов висновку про невідповідність оскаржуваного висновку відповідача, як акту індивідуальної дії, критеріям обґрунтованості та вмотивованості, що є підставою для визнання його протиправним, а відтак підлягає скасуванню, у зв`язку із чим позовні вимоги слід задовольнити повністю.
У відповідності до ст. 139 КАС України з відповідача за рахунок бюджетних асигнувань на користь позивача необхідно стягнути судовий збір у сумі 2422,40 грн. 
Керуючись ст. 14, 22, 194, 243, 246, 249, 250, 255, 262, 295 КАС України, суд,  

у х в а л и в :

Адміністративний позов Ізюмського комунального підприємства теплових мереж до Державної аудиторської служби України про визнання протиправним та скасування висновку – задовольнити.
Визнати протиправним та скасувати висновок Державної аудиторської служби України від 08 жовтня 2025 року про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2025– 08-22-005953-а.
Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Державної аудиторської служби України на користь Ізюмського комунального підприємства теплових мереж судовий збір у сумі 2422,40 грн. 
Рішення може бути оскаржене до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Учасники справи:
позивач Ізюмське комунальне підприємство теплових мереж, місцезнаходження – Харківська область, місто Ізюм, проспект Незалежності, будинок № 33, код ЄДРПОУ 32284148;
відповідач Державна аудиторська служба України, місцезнаходження – місто Київ, вулиця Петра Сагайдачного, будинок №4, код ЄДРПОУ 40478572.
Повне судове рішення складено суддею 30.01.2026.

Суддя  М. І. Садова