ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 січня 2026 року	справа № 380/130/25	

Львівський окружний адміністративний суд у складі:
головуючої судді Крутько О.В.,
за участю секретаря судового засідання Пунейко В.В.,
представника позивача Тищенка А.О., 
представника відповідача Волянського О.Р., 
представника третьої особи Якубовича В.П.,
розглянув у відкритому судовому засіданні адміністративну справу
за позовом Служби відновлення та розвитку інфраструктури у Львівській області 
до Державної аудиторської служби України, 
третьої особи на стороні позивача Товариства з обмеженою відповідальністю «Онур Конструкціон Інтернешнл»
про визнання протиправною та скасування вимоги

ВСТАНОВИВ:

Служба відновлення та розвитку інфраструктури у Львівській області (далі позивач) звернулась з позовом до Державної аудиторської служби України (далі відповідач) у якому, з врахуванням уточнень, заявлено позовні вимоги: визнати протиправною та скасувати вимогу Державної аудиторської служби України № 001700-19/165-ДСК від 18.10.2024 в частині пунктів №№ 1, 2, 3, 6, 7 та 8.
Згідно ухвали від 09.01.2025 відкрито спрощене позовне провадження у справі, залучено до участі у справі третю особу, яка не заявляє самостійних вимог на стороні позивача Товариство з обмеженою відповідальністю «Онур Конструкціон Інтернешнл» (далі ТзОВ «Онур Конструкціон Інтернешнл», третя особа).
Згідно ухвали від 07.03.2025 ухвалено розгляд справи проводити за правилами загального позовного провадження, замінено засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням, підготовче засідання призначено на 20.03.2025.
20.03.2025 відкладено розгляд справи до 15.04.2025. 15.04.2025 оголошено перерву у підготовчому засіданні до 13.05.2025. 13.05.2025 відкладено розгляд справи до 10.06.2025, 10.06.2025 відкладено розгляд справи до 08.07.2025, 08.07.2025 відкладено розгляд справи до 02.09.2025.
02.09.2025 протокольною ухвалою закрито підготовче провадження, призначено справу до судового розгляду на 25.09.2025.
25.09.2025 оголошено перерву у судовому засіданні до 23.10.2025. 23.10.2025 відкладено розгляд справи до 25.11.2025. 25.11.2025 оголошено перерву у судовому засіданні до 16.12.2025. 16.12.2025 відкладено розгляд справи до 15.01.2026. В судовому засіданні 15.01.2026 оголошено вступну та резолютивну частини рішення.
Аргументи учасників справи.
В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що при формуванні проектно-кошторисної документації (далі ПКД), з наступним проходженням експертизи та розрахунком договірної ціни ТзОВ «Онур Конструкціон Інтернешнл» (далі також Підрядник) та Служба відновлення та розвитку інфраструктури у Львівській області (далі також Замовник) ґрунтувалися на моніторингу цін (далі Моніторинг) проведеному ДП «Державний інформаційно-аналітичний центр моніторингу зовнішніх товарних ринків», ЄДРПОУ 20062351 (далі ДП «ДЕРЖЗОВНІШІНФОРМ»), від 07.11.2023 № 13/26 (бланк № 010005), згідно запиту інженера-консультанта, з визначеною середньою ціною, на основі двох попередніх звітів № 131/73 від 17.10.2023 та № 131/73-1 від 30.10.2023, в яких наведений діапазон цін на ринку та наявні посилання на компанії виробників або постачальників, відкриті джерела. Ціни в кошторисній документації та договірній ціні не перевищують середні ціни на ринку станом на 07.11.2023, а також відповідають цінам згідно переліку будівельних матеріалів, виробів та конструкцій, по яких проведений Моніторинг.
Позивач вважає, що Підрядник дотримався пунктів 3.11, 4.9, 8.5 та 8.5.1 Кошторисних норм України, а саме заклав в ПКД середні ціни, що склались в регіоні (не вищі).
Стосовно порівняння відпускної ціни матеріалів в ПКД по об`єктах Підрядника у різних областях (Житомир - договір № 17ДСК, Львів - договори №№ 66ДСК та 70ДСК), позивач повідомив наступне: відпускна ціна конкретного матеріалу у різних регіонах може відрізнятись, що обґрунтовано транспортною складовою виробника. Для прикладу, відпускна ціна на сипучі матеріали, такі як щебінь, пісок, готові піщано - щебеневі суміші значно відрізняється між регіонами, що обґрунтовано геологічними пластами, наявністю кар`єрів в регіоні, методом видобутку, характеристиками матеріалу, виробничими спроможностями розробки визначених об`ємів. Вартість матеріалів по Договорах №№ 66ДСК та 70ДСК враховує транспортну складову для доставки на об`єкти в межах області і становить 5-80 км.
Позивач зазначає, що при погодженні вартості вогнезахисного матеріалу FLAMRO ST-1 в ПКД (1069,83 грн/кг без ПДВ) Замовник опирався на проведений моніторинг рівня цін ДП «ДЕРЖЗОВНІШІНФОРМ» від 07.11.2023 № 13/26, від 30.10.2023 № 131/73-1 та від 17.10.2023 № 131/73, де приведені діапазон цін на ринку, а також джерела отримання цієї інформації.
Окрім того, позивач повідомляє, що Консорціум «Техексперт Інжиніринг» звернувся до компанії ТОВ «Інженерно-проектної-виробничої компанії «Спецзахист» (https://speczahist.zp,на/contacts/), що є уповноваженим представником фірми «svt Products GmbH» (Німеччина), виробника і розробника технологій з вогнезахисту. 03.09.2024 отримав комерційну пропозицію на продукцію FLAMRO ST-1 з ціною 1365,75 грн/кг без ПДВ, ціни вказано станом на дату надання пропозиції - 03.09.2024, при курсі продажу ЄВРО на міжбанківському валютному ринку України: 1 EUR = 45.6181 грн. В разі підвищення курсу валют дана ціна підлягає коригуванню виходячи з курсу продажу ЄВРО на міжбанківському валютному ринку України на момент підписання договору. Тому вважає, що вказана в порівняльному розрахунку завищення вартості матеріалу FLAMRO ST-1 (стор. 54, 55) ціна 300,00 грн/кг без ПДВ по об`єктах Київської, Одеської та Дніпропетровської областей, а також 245,83 грн/кг без ПДВ по об`єкті Житомирської області є недостовірною та не відповідає фактичній ринковій ціні вогнезахисного матеріалу.
Позивач наголошує, що залучення експертів (інших спеціалістів) до проведення перевірок закупівель, проведення експертиз Порядком проведення перевірок закупівель Державною аудиторською службою, її міжрегіональними територіальними органами затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 01.08.2013 № 631 не передбачено, а тому позивач вважає, що Держаудитслужба діяла поза межами повноважень. 
Відповідач проти позову заперечив, подав відзив на позовну заяву, у якому зазначає, що орган державного фінансового контролю має право заявляти вимогу про усунення порушень, виявлених під час перевірки підконтрольних установ, яка обов`язкова до виконання лише щодо усунення допущених порушень законодавства і за допомогою якої неможливо примусово стягнути виявлені під час перевірки збитки. Такі збитки відшкодовуються у добровільному порядку або шляхом звернення до суду з відповідним позовом.
Щодо пункту 1 вимоги відповідач зазначає, що під час перевірки закупівель, за участі представників Замовника, ТОВ «Онур Конструкціон Інтернешнл» як підрядника, Служби безпеки України, технічного нагляду та у присутності фахівців Держаудитслужби проведено вибіркові контрольні обміри виконаних робіт та обстеження об`єкту критичної інфраструктури та встановлено, що за договором від 04.07.2023 № 124 ДСК (об`єкт - Реконструкція електричної підстанції ПС 330 кВ «Львів південна», Львівська область, акт № 2, по розділу 1 влаштування тимчасових конструкцій основи під розміщення габіонів АТ-5,3 ПК, КРП310 кВ та ТВП 10 кВ) – встановлено використання всередині АТ-1 болтів будівельних з гайками та шайбами з чорного металу без захисту від корозії. Проектом та договірною ціною передбачено застосування болтів та гайок з нанесенням захисного шару гарячим цинкуванням; прокладені оцинковані лотки (кабель канали). Проектно-кошторисною документацією передбачено використання перфорованих лотків. Згадані зауваження відображені в акті контрольних обмірів та обстежень від 14.08.2024 № 1, який підписаний усіма учасниками без зауважень та є додатком 6 до Акта перевірки. За договором від 23.05.2023 № 66 ДСК (об`єкт - Реконструкція електричної підстанції ПС 330 кВ «Львів південна» із будівництвом фортифікаційної споруди та встановленням обладнання, Львівська область, акт за березень 2024 року) встановлено такі недоліки: в окремих місцях пазухи в пристінних котлованів наявний підвищений рівень поверхневих вод; наявність раковин на поверхні колони К-1.1 по Б/2 містить відхилення. Зі слів представника Підрядника - відхилення по вертикалі 45 мм; наявність раковин в окремих місцях на поверхні стіни СТ-1.3 по А загальною площею до 5 м2 зварювання анкерів Нельсона до металевих балок в окремих місцях виконані з порушенням вертикальної рівності; окремі колони мають відхилення по вертикалі до 10 мм (в різних висотних позначках). Згадані зауваження відображені в акті контрольних обмірів та обстежень від 14.08.2024 № 1/2, який підписаний усіма учасниками без зауважень та є додатком 6 до Акта перевірки.
Щодо пункту 3 вимоги відповідач вказує, що під час перевірки закупівель проведено зіставлення вартості однакових матеріалів, застосованих Підрядником (ТОВ «Онур Конструкціон Інтернешнл») на об`єктах енергетичної інфраструктури, розташованих у різних областях України та встановлено, що на порушення пункту 4.9 Настанови, частини першої статті 526, статті 629 Цивільного кодексу України, частини першої статті 193 Господарського кодексу України, пункту 3.4 договорів від 04.07.2023 № 124 ДСК, від 04.07.2023 № 128 ДСК, від 23.05.2023 № 66 ДСК та від 02.08.2023 № 70 ДСК Замовник погодив, а підрядник розробив ПКД до договорів із завищенням вартості матеріальних ресурсів на загальну суму 149 277 971,48 грн з ПДВ. Розрахунки завищення вартості матеріальних ресурсів наведені у додатку 4 до Акта перевірки.
Відповідач звертає увагу, що позивач під час зміни виду ціни договорів № 66 ДСК та № 70 ДСК з динамічної на тверду не дотримався вимог пунктів 3.1 та 3.6 цих договорів, вимог статті 193 ГК України, частини першої статті 526, статті 629 ЦК України.
Відповідач повідомляє, що експертом КНДІСЕ на виконання умов договору від 06.06.2024 № 91 проведено товарознавче дослідження ринкової вартості будівельних матеріалів, за результатами чого складено Висновок № 7857/24-53. Поряд з цим листом від 15.07.2024 № 001700-14/8637-2024 Держаудитслужба звернулася з проханням щодо проведення товарознавчої експертизи, надавши перелік будівельних матеріалів. Експерт до проведення перевірки закупівель не був залучений, а звернення Держаудитслужби до експертної установи для проведення товарознавчої експертизи не може вважатися залученням експерта до участі у перевірці. Разом з цим Держаудитслужба зауважує, що органу державного фінансового контролю не заборонено в рамках заходу державного фінансового контролю здійснювати замовлення різного виду експертиз.
Третя особа позовні вимоги підтримала, надала письмові пояснення у справі, зазначила, що згідно розділу II Акту перевірки закупівель здійснених Службою відновлення та розвитку інфраструктури у Львівській області за результатом яких укладено договори від 04.07.2023 № 124ДСК, від 04.07.2023 № 128ДСК, від 23.05.2023 № 66ДСК та від 23.05.2023 № 70ДСК в частині дотримання вимог законодавства при здійсненні закупівель порушень Держаудитслужбою не встановлено. Детальні відомості/факти викладені в цьому розділі відображені в Довідці з окремих питань, яка є додатком до Акта перевірки закупівель та чітко встановлює, що Замовником (Позивачем) було дотримано вимог законодавства в частині процедури закупівлі так і щодо порядку визначення цін та залучення спеціалізованих організації, щодо надання моніторингових даних та подальшого формування договірної ціни, та що Держаудитслужбою порушень не встановлено.
Третя особа повідомляє, що Замовником було залучено незалежних інженерів консультантів, а саме Консорціум «Техексперт Інжиніринг» та ТОВ «Інтелект Консалт Груп», які в свою чергу для моніторингу (визначення) цін на визначений перелік/обсяг/тип ціноутворюючих (основних) будівельних матеріалів, виробів та конструкцій формувало запити до ДП «ДЕРЖЗОВНІШІНФОРМ».
Третя особа наполягає, що Державна аудиторська служба України діяла поза межами повноважень визначених нормативно-правовими актами, які регламентують порядок та обсяг повноважень контролюючого органу, оскільки такі не передбачають звернення до експертних установ щодо надання висновків з того чи іншого роду питань. 
Третя особа вважає, що до висновку експерта КНДІСЕ Марини Муконіної від 08.08.2024 № 7857/24-53 слід віднестись критично, оскільки документом про призначення експертизи є лист від 15.05.2024 Державної аудиторської служби України. При цьому перевірка проводилась у замовника в період з 10.07.2024 по 21.08.2024. Тобто такий експертний висновок є неналежним доказом у даній справі, оскільки (враховуючи дату замовлення), не міг базуватись на документах та доказах отриманих Державною аудиторською службою України в ході перевірки Служби відновлення та розвитку інфраструктури у Львівській області.
Обставини справи, встановлені судом.
Між Службою відновлення та розвитку інфраструктури у Львівській області (Замовник) та ТОВ «Онур Конструкціон Інтернешнл» (Підрядник) укладено договори від 04.07.2023 № 124ДСК, від 04.07.2023 № 128ДСК, від 23.05.2023 № 66ДСК та від 23.05.2023 № 70ДСК враховуючи норми Постанови Кабінету Міністрів України від 27.12.2022 року № 1482 «Про реалізацію експериментального проекту щодо будівництва, ремонту та інших інженерно-технічних заходів із захисту об`єктів критичної інфраструктури паливо-енергетичного сектору критичної інфраструктури».
Відповідно до підпункту 1 пункту 4 Порядку проведення перевірок закупівель Державною аудиторською службою, її міжрегіональними територіальними органами, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 01.08.2013 № 631 та відповідно до направлення від 09.07.2024 № 741-НК, фахівцями Державної аудиторської служби України проведено перевірку закупівель здійснених Службою відновлення та розвитку інфраструктури у Львівській області, за результатами яких укладено договори від 04.07.2023 № 124ДСК, від 04.07.2023 № 128ДСК, від 23.05.2023 № 66ДСК та від 23.05.2023 № 70ДСК.
Перевіркою встановлено порушення, що відображені в акті перевірки закупівель від 27.08.2024 № 001700-21/38 (далі – Акт перевірки). 
В частині оспорюваних порушень перевіркою встановлено таке:
«Зважаючи на Висновок експерта, на порушення пунктів 3.11, 4.9, 8.5, 8.5.1 Кошторисних норм України «Настанова з визначення вартості в будівництві» (з змінами), затверджених Міністерством розвитку громад та територій України від 01.11.2021 №281 (далі - КНУ), недотримання частини першої статті 629 Цивільного кодексу України, частини першої статті 193 Господарського кодексу України, пункту 1.3 Договорів № 66ДСК, № 70ДСК Замовником прийнято, а ТОВ «Онур Конструкціон Інтернешнл» розроблено ПКД до договорів із завищенням вартості матеріальних ресурсів на загальну суму 78 266 316,6 грн з ПДВ 20%.
На порушення пункту 4.9 КНУ, недотримання частини першої статті 526, статті 629 Цивільного кодексу України, частини першої статті 193 Господарського кодексу України, пункту 3.4 Договорів № 66ДСК, № 70ДСК, № 124ДСК та № 128ДСК Замовником погоджено, а Підрядником розроблено ПКД до договорів із завищенням вартості матеріальних ресурсів порівняно з договором .№ 17ДСК та договором № 21ДСК на загальну суму 149 277 971,48 грн. з ПДВ 20%.
На порушення пункту 4.9 КНУ, недотримання частини першої статті 526, статті 629 Цивільного кодексу України, частини першої статті 193 Господарського кодексу України, пункту 3.4 договору № 66ДСК та договору № 70ДСК Замовником погоджено, а підрядником, розроблено ПКД до договорів із завищенням вартості вогнезахисного матеріалу FLAMRO ST-1 порівняно з договором Не 17ДСК та договором № 21ДСК на загальну суму 423 008 640,00 грн з ПДВ 20%.»
З метою повного усунення виявлених порушень Держаудитслужба сформувала Вимогу про усунення виявлених порушень № 001700-19/165-ДСК від 18.10.2024 (надалі Вимога), згідно якої в оспорюваній частині вимагає:
«Пункт 1. Усунути недоліки в роботах, які виконані неякісно або не відповідно до проєктно-кошторисної документації за договорами № 66 ДСК, № 70 ДСК, № 124 ДСК та № 128 ДСК.
Пункт 2. Забезпечити коригування проектно-кошторисної документації та договірних цін за об`єктами договорів № 66 ДСК, № 70 ДСК в частині зменшення вартості матеріальних ресурсів на загальну суму 78 266 316,60 грн з ПДВ 20%.
Пункт 3. Забезпечити коригування проектно-кошторисної документації та договірних цін за об`єктами договорів № 66 ДСК, № 70 ДСК, № 124 ДСК в частині зменшення вартості матеріальних ресурсів на загальну суму 149 277 971,48 грн з ПДВ 20%.
Пункт 6. Забезпечити коригування проектно-кошторисної документації та договірних цін за об`єктами договорів № 66 ДСК, № 70 ДСК в частині зменшення вартості матеріальних ресурсів на загальну суму 423 008 640,00 грн з ПДВ 20%.
Пункт 7. Забезпечити за рахунок підрядника коригування проектно-кошторисної документації за об`єктами договорів № 66 ДСК, № 70 ДСК, № 124 ДСК та № 128 ДСК за рахунок підрядника з виправленням встановлених під час перевірки невідповідностей та порушень в частині збільшення вартості проводу (зворотні матеріали), в частині зменшення вартості матеріальних ресурсів.
Пункт 8. Стягнути штрафні санкції з розробника проектно-кошторисної документації за неякісне виконання проектно-кошторисної документації в розмірі, визначеному статтею 231 Господарського кодексу України».
Не погодившись з Вимогою позивач надав заперечення на акт від 27.08.2024 № 001700-21/38 перевірки закупівель здійснених Службою відновлення та розвитку інфраструктури у Львівській області, за результатами яких укладено договори від 04.07.2023 № 124ДСК, від 04.07.2023 № 128ДСК, від 23.05.2023 № 66ДСК та від 23.05.2023 № 70ДСК (далі заперечення до акту перевірки).
За результатами розгляду заперечень до акту перевірки Державна аудиторська служба України надала Висновок на заперечення до акту перевірки закупівель здійснених Службою відновлення та розвитку інфраструктури у Львівській області, за результатами укладено договори від 04.07.2023 № 124ДСК, від 04.07.2023 № 128ДСК, від 23.05.2023 № 66ДСК та від 23.05.2023 № 70ДСК, який затверджений заступником голови з питань цифрового розвитку, цифрових трансформацій і цифровізації Державної аудиторської служби України від 07.10.2024 (далі висновок на заперечення до акту перевірки).
Позивач не погодився з Вимогою Державної аудиторської служби України № 001700-19/165-ДСК від 18.10.2024 в частині пунктів №№ 1, 2, 3, 6, 7 та 8 та звернувся до суду.
Норми права, які підлягають застосуванню та висновки щодо правозастосування.
Відповідно до ч. 2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Правові та організаційні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні визначені Законом України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» від 26.01.1993 № 2939-ХІІ (далі - Закон № 2939-ХІІ).
Здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади, уповноважений Кабінетом Міністрів України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю (частина перша статті 1 Закону № 2939-ХІІ). 
До головних завдань органу державного фінансового контролю віднесено, зокрема здійснення державного фінансового контролю за дотриманням законодавства про державні закупівлі (частина перша статті 2 Закону № 2939-ХІІ). 
Відповідно до частини другої статті 2 Закону № 2939-ХІІ державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю, зокрема через проведення перевірки державних закупівель.
При цьому органу державного фінансового контролю надається право пред`являти керівникам та іншим службовим особам підконтрольних установ, що ревізуються, вимоги щодо усунення виявлених порушень законодавства з питань збереження і використання державної власності та фінансів, а також звертатися до суду в інтересах держави, якщо підконтрольною установою не забезпечено виконання вимог щодо усунення виявлених ревізією порушень законодавства з питань збереження і використання активів (пункти 7, 10 частини першої статті 10 Закону № 2939-ХІІ). 
Відповідно до частини другої статті 15 Закону № 2939-ХІІ законні вимоги службових осіб органу державного фінансового контролю є обов`язковими для виконання службовими особами об`єктів, що контролюються.
Постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2016 №43 затверджено Положення про Державну аудиторську службу (далі - Положення № 43), відповідно до пункту 1 якого Державна аудиторська служба України (Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України та який забезпечує формування і реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю. 
Підпунктом З пункту 4 Положення № 43 визначено, що Держаудитслужба реалізує державний фінансовий контроль через здійснення, серед іншого, перевірки державних закупівель.
Відповідно до підпункту 9 пункту 4 Положення № 43 Держаудитслужба вживає в установленому порядку заходів до усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства та притягнення до відповідальності винних осіб, а саме: вимагає від керівників та інших осіб підприємств, установ та організацій, що контролюються, усунення виявлених порушень законодавства; здійснює контроль за виконанням таких вимог; звертається до суду в інтересах держави у разі незабезпечення виконання вимог щодо усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів: застосовує заходи впливу за порушення бюджетного законодавства, накладає адміністративні стягнення на осіб, винних у порушенні законодавства; передає в установленому порядку правоохоронним органам матеріали за результатами державного фінансового контролю у разі встановлення порушень законодавства, за які передбачено кримінальну відповідальність або які містять ознаки корупційних діянь.
Із аналізу положень Закону № 2939-ХІІ та Положення № 43 слідує, що органу державного фінансового контролю надано можливість здійснювати контроль за використанням коштів державного і місцевого бюджетів та у разі виявлення порушень законодавства пред`являти обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення таких правопорушень. 
Велика Палата Верховного Суду у своїх постановах від 30.05.2018 у справі № 464/5495/13-ц та від 02.04.2019 у справі №914/2584/17 дійшла до висновку, що здійснення державного контролю означає обов`язковість прийнятих за його результатами рішень для підконтрольного суб`єкта, що свідчить про владно-управлінський характер, а отже, і публічно-правову природу таких правовідносин.
Порядок проведення перевірок закупівель Державною аудиторською службою, її міжрегіональними територіальними органами затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 01.08.2013 № 631 (далі - Порядок № 631). 
Цей Порядок визначає підстави та процедуру проведення Держаудитслужбою, її міжрегіональними територіальними органами (далі - орган державного фінансового контролю) перевірок закупівель (пункт 1 Постанови № 631).
Пунктом 2 Постанови № 631 визначено поняття перевірка закупівель - перевірка, яка проводиться за наявності підстав, передбачених цим Порядком, щодо замовника за його місцезнаходженням чи за місцем розташування об`єкта його права власності.
Інші терміни вживаються у значенні, наведеному в Законі України «Про публічні закупівлі» та в Порядку проведення інспектування Державною аудиторською службою України, її міжрегіональними територіальними органами, затвердженому постановою Кабінету Міністрів України від 20 квітня 2006 р. № 550 (далі — Порядок № 550).
Пунктами 25-27 Постанови № 631 передбачено, що у разі виявлення порушень законодавства у сфері закупівель посадові особи органу державного фінансового контролю, не чекаючи закінчення перевірки, мають право рекомендувати керівникові замовника вжити невідкладних заходів для усунення та недопущення їх надалі.
Результати перевірки закупівель викладаються в акті перевірки.
Згідно із пунктом 28 Порядку №631 результати перевірки закупівель, проведеної органом державного фінансового контролю, можуть бути оскаржені замовником, щодо якого проведено перевірку, в передбаченому законом порядку.
Відповідно до пункту 46 Порядку № 550, якщо вжитими в період ревізії заходами не забезпечено повного усунення виявлених порушень, органом державного фінансового контролю у строк не пізніше ніж 10 робочих днів після реєстрації акта ревізії, а у разі надходження заперечень (зауважень) до нього - не пізніше ніж 3 робочі дні після надсилання висновків на такі заперечення (зауваження) надсилається об`єкту контролю письмова вимога щодо усунення виявлених ревізією порушень законодавства із зазначенням строку зворотного інформування.
За результатами надання оцінки встановлених під час перевірки порушень вимог законодавства суд враховує наступне щодо пункту 1 Вимоги.
Згідно пункту 1 Вимоги зобов`язано позивача усунути недоліки в роботах, які виконані неякісно або не відповідно до проектно-кошторисної документації за договорами № 66 ДСК, № 70 ДСК, № 124 ДСК та № 128 ДСК.
У Вимозі про усунення порушень, а також у Акті перевірки відсутній опис виявлених порушень, які стали підставою для формування вимоги Держаудитслужби у цій частині. У переліку порушень законодавства, які під час перевірки закупівель не усунуті, наведені на ст.1-2 Вимоги, не вказано, які саме роботи в рамках наведених договорів виконані неякісно чи не відповідно до ПКД. 
Відповідач вказує, що зазначена вимога стосується таких доводів акту перевірки: «З метою підтвердження обсягів та видів виконаних будівельних робіт комісійно проведено контрольні обміри та обстеження фактично виконаних робіт за Договорами від 04.07.2023 № 124 ДСК, від 04.07.2023 № 128 ДСК, від 23.05.2023 № 66 ДСК, від 02.08.2023 № 70 ДСК, за результатами яких встановлені деякі розбіжності. Акти контрольних обмірів в додатку 6 до Акта перевірки закупівель».
До акту долучені акти контрольних обмірів та обстежень № 1, 2, 1/1, 1/2 від 14.08.2024, акт № 3 від 15.08.2024, де зазначені окремі зауваження до виконаних за договорами робіт, заначено про необхідність їх виправлення при виконанні робіт у подальшому.
Разом з тим, в акті перевірки відповідач не вказав, які недоліки у роботах не були усунуті і є підставою для прийняття п.1 Вимоги. 
Щодо описаних порушень, які зазначені у відзиві на позовну заяву, то суд зазначає, що відсутні підстави вважати, що саме такі обґрунтування були підставою для формування п.1 Вимоги. 
Суд наголошує, що відповідач не зазначає серед порушень, які не були усунуті під час проведення перевірки, наведені у відзиві на позовну заяву зауваження до якості виконаних робіт за вищевказаними договорами.
Суд враховує, що у зв`язку з відсутністю встановленого та зафіксованого у акті перевірки порушення за яким прийнято п.1 Вимоги, виконання такої вимоги органу фінансового контролю буде ускладненим та фактично неможливим, оскільки позивачу не відомо які саме роботи виконані неякісно, які недоліки слід усунути та правильно визначити спосіб усунення порушень.
За наведених обставин та обґрунтувань п.1 Вимоги, якою зобов`язано усунути недоліки в роботах, які виконані неякісно або не відповідно до проектно-кошторисної документації за договорами № 66 ДСК, № 70 ДСК, № 124 ДСК та № 128 ДСКналежить скасувати.
Щодо пункту 2 Вимоги суд враховує таке.
Згідно пункту 2 Вимоги зобов`язано позивача забезпечити коригування проектно-кошторисної документації та договірних цін за об`єктами договорів № 66 ДСК, № 70 ДСК в частині зменшення вартості матеріальних ресурсів на загальну суму 78 266 316,60 грн з ПДВ 20%.
Щодо зазначеного пункту Вимоги відповідач вказав, що під час перевірки отримано висновок експерта за результатами проведення товарознавчого дослідження щодо ринкової вартості будівельних матеріалів від 08.08.2024 № 7857/24-53, складений експертом Київського науково-дослідного інституту судових експертиз (далі - Висновок експерта). Порівнянням вартості матеріалів, визначеною у Висновку експерта, з ПКД встановлено завищення ціни при складанні проектно-кошторисної документації на матеріали (відповідно до Підсумкової відомості ресурсів до кошторисної частини проекту) на суму 22 945 350,00 грн (Договір № 66), на загальну суму 55 320 966,59 грн. (Договір № 70), що призвело до завищення договірних цін на зазначену суму. Зважаючи на Висновок експерта, на порушення пунктів 3.11, 4.9, 8.5, 8.5.1 Кошторисних норм України «Настанова з визначення вартості в будівництві» (з змінами), затверджених Міністерством розвитку громад та територій України від 01.11.2021 №281 (далі - КНУ), недотримання частини першої статті 629 Цивільного кодексу України, частини першої статті 193 Господарського кодексу України, пункту 1.3 Договорів № 66ДСК, № 70ДСК Замовником прийнято, а ТОВ «Онур Конструкціон Інтернешнл» розроблено ПКД до договорів із завищенням вартості матеріальних ресурсів на загальну суму 78 266 316,6 гри з ПДВ 20.
При наданні оцінки таким доводам суд враховує такі обґрунтування.
Відповідно до ст. 1 Закону України «Про архітектурну діяльність» інжинірингова діяльність у сфері будівництва (інжиніринг) - діяльність з надання послуг інженерного та технічного характеру, до яких належать проведення попередніх техніко-економічних обґрунтувань і досліджень, експертизи проекту, розробка програм фінансування будівництва, організація виготовлення проектної документації, проведення конкурсів і торгів, укладання договорів підряду, координація діяльності всіх учасників будівництва, а також здійснення технічного нагляду за будівництвом об`єкта архітектури та консультації економічного, фінансового або іншого характеру.
Згідно п. 4-1 ст. 1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» визначено, що інженер-консультант – це фахівець із кваліфікаційним рівнем, підтвердженим органом із сертифікації персоналу, акредитованим у відповідній сфері згідно із законом, та/або суб`єкт господарювання, що має у своєму складі таких фахівців, який здійснює управління проєктом, забезпечує організаційне і консультаційне супроводження комплексу робіт, пов`язаних зі створенням об`єкта архітектури, приймає від імені замовника відповідні рішення та виконує інші функції, визначені договором.
Відповідно до ч.6 ст.11 Закону України «Про архітектурну діяльність» обов`язок щодо здійснення технічного нагляду може бути покладений замовником на спеціалізовану організацію чи спеціаліста з технічного нагляду або на інженера консультанта, з визначенням у договорі підряду їхніх повноважень. Примірні форми договорів про здійснення технічного нагляду та про надання інженерно консультаційних послуг у будівництві затверджуються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері архітектури
Згідно абз. 4 п. 28 Постанови Кабінету Міністрів України «Про затвердження Загальних умов укладення та виконання договорів підряду в капітальному будівництві» № 668 від 01.08.2005 передбачено, що замовник має право залучати до управління проєктом, організаційного і консультаційного супроводження комплексу робіт, пов`язаних зі створенням об`єкта будівництва, виконання інших функцій, визначених договором про надання інженерно-консультаційних послуг, інженера-консультанта із зазначенням у договорі підряду його повноважень та зобов`язання підрядника щодо надання інженеру-консультанту доступу до будівельного майданчика. 
Враховуючи наведене, чинне законодавство України прямо передбачає право замовника залучати інженера-консультанта як компетентного фахівця у сфері будівництва у разі необхідності. Таке залучення може здійснюватися з метою забезпечення управління проєктом, організаційного та консультаційного супроводження комплексу робіт, пов`язаних зі створенням об`єкта будівництва, координації діяльності учасників будівництва, а також здійснення незалежного та об`єктивного контролю за якістю виконання будівельних робіт на всіх стадіях реалізації проєкту, у межах повноважень, визначених відповідним договором.
Наказом Міністерства розвитку громад та територій України № 281 від 01.11.2021 затверджені Кошторисні норми України у будівництві. 1. Настанова з визначення вартості будівництва (далі, КНУ, Настанова № 281 з урахуванням змін № 1, № 2, № 3, № 4); 2. Настанова з визначення вартості проектних, науково-проектних, вишукувальних робіт та експертизи проектної документації на будівництво.
Відповідно до пункту 8.5 Настанови №281, вартість будівництва об`єкта на етапі проектування розраховується відповідно до положень розділу III та IV цієї Настанови. 
Пунктом 8.5.1 КНУ передбачено визначення вартості об`єкта будівництва у випадку, коли розроблення проектної документації покладається на підрядника. Поточні ціни на матеріальні ресурси, приймаються на підставі проведеного підрядником аналізу цін за ціною, яка не може бути вищою за середню ціну матеріальних ресурсів, що склалася на момент розроблення проектної документації, та узгоджуються із замовником. 
Порядок здійснення аналізу поточних цін визначає Замовник своїм відповідним організаційно-розпорядчим документом, в якому наводяться алгоритм збору інформації, джерела інформації, методика визначення діапазону цін та середньої ціни.
Щодо особливостей та порядку здійснення закупівель за результатом яких укладено договори від 04.07.2023 № 124ДСК, від 04.07.2023 № 128ДСК, від 23.05.2023 № 66ДСК та від 23.05.2023 № 70ДСК суд зазначає наступне.
Відповідно до п.10 Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України “Про публічні закупівлі”, на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 12 жовтня 2022 р. № 1178 (в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 12 травня 2023 р. № 471) (надалі Особливості № 1178) замовники, у тому числі централізовані закупівельні організації, здійснюють закупівлі товарів і послуг (крім послуг з поточного ремонту, предмет закупівлі яких визначається відповідно до пункту 3 розділу II Порядку визначення предмета закупівлі, затвердженого наказом Мінекономіки від 15 квітня 2020 р. № 708 (далі - послуги з поточного ремонту), вартість яких становить або перевищує 100 тис. гривень, послуг з поточного ремонту, вартість яких становить або перевищує 200 тис. гривень, робіт, вартість яких становить або перевищує 1,5 млн. гривень, шляхом застосування відкритих торгів у порядку, визначеному пунктом 12-1 цих особливостей або розділом “Порядок проведення відкритих торгів” цих особливостей, та/або шляхом використання електронного каталогу для закупівлі товару відповідно до порядку, встановленого постановою Кабінету Міністрів України від 14 вересня 2020 р. № 822 “Про затвердження Порядку формування та використання електронного каталогу”, з урахуванням положень, визначених цими особливостями, та/або в порядку, передбаченому пунктом 8 цих особливостей.
Водночас, згідно п. 13 Особливостей №1178 вартість яких становить або перевищує 1,5 млн. грн, може здійснюватися шляхом укладення договору про закупівлю без застосування відкритих торгів у разі, зокрема, коли:
- інформація, що повинна бути оприлюднена в оголошенні про проведення відкритих торгів та/або в тендерній документації, належить до інформації з обмеженим доступом або коли її розголошення під час дії правового режиму воєнного стану може нести загрозу національній безпеці та/або громадській безпеці і порядку, та/або безпеці об`єктів енергетичної чи газової' \ інфраструктури, та/або об`єктів електроенергетики, та/або об`єктів розробки чи видобування вуглеводнів, за наявності відповідного обґрунтування (підпункт 1 пункту 13 Особливостей №1178);
- здійснюється закупівля для/з будівництва, ремонту та інших інженерно-технічних заходів із захисту об`єктів критичної інфраструктури паливно-енергетичного сектору критичної інфраструктури за основними технічними показниками, погодженими Міненерго.
Суд встановив, що укладення договорів від 04.07.2023 № 124ДСК, від 04.07.2023 № 128ДСК, від 23.05.2023 № 66ДСК та від 23.05.2023 № 70ДСК здійснювалось згідно Постанови Кабінету міністрів України від 27 грудня 2022 р. № 1482 «Про реалізацію експериментального проекту щодо будівництва, ремонту та інших інженерно-технічних заходів із захисту об`єктів критичної інфраструктури паливно-енергетичного сектору критичної інфраструктури». Постановою затверджено Порядок реалізації експериментального проекту щодо будівництва, ремонту та інших інженерно-технічних заходів із захисту об`єктів критичної інфраструктури паливно-енергетичного сектору критичної інфраструктури (далі Порядок № 1482),
Відповідно до п.1 Порядку № 1482 такий визначає процедуру реалізації експериментального проекту щодо будівництва, ремонту та інших інженерно - технічних заходів із захисту об`єктів критичної інфраструктури паливно-енергетичного сектору критичної інфраструктури (далі - експериментальний проект), які повинні бути здійснені протягом максимально скорочених строків.
Згідно ч.1. п. 8. Порядку № 1482 на період воєнного стану в Україні або окремих її місцевостях будівництво, ремонт та інші інженерно-технічні заходи із захисту об`єктів критичної інфраструктури паливно-енергетичного сектору критичної інфраструктури здійснюються без відведення земельної ділянки, відповідності містобудівній документації, отримання містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки, отримання експертного висновку щодо проектної документації на будівництво об`єктів, отримання права на виконання будівельних робіт, а також без використання Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва та оформлення речових прав на земельні ділянки.
В рамках виконання Договорів №66ДСК, №70ДСК, №124ДСК, №128ДСК, які реалізуються за моделлю «Проектуй - будуй», аналіз цін на матеріальні ресурси здійснюється Підрядником відповідно до п. 8.5 Настанови з визначення вартості будівництва). 
Для реалізації вказаних договорів передбачено залучення інженера-консультанта (п. 4.32 Настанови з визначення вартості будівництва).
Згідно матеріалів справи, моніторинг цін на основні ціноутворюючі матеріали з метою виконання робіт за вищенаведеними договорами здійснювали Консорціум «Техексперт Інжиніринг» та ТОВ «Інтелект Консалт Груп», що визначено договорами на надання інженерно-консультаційних послуг. 
Після моніторингу цін інженерами-консультантами матеріальні ресурси погоджувались із Замовником шляхом підписання протоколів узгодження цін до договорів №66ДСК, №70ДСК, №124ДСК, №128ДСК.
За наведених обставин для Замовника (Позивача) була передбачена чітка послідовність дій, як щодо проведення процедури закупівлі, так і щодо порядку визначення цін та залучення спеціалізованих організації щодо надання моніторингових даних та подальшого формування договірної ціни.
Замовником (Позивачем) було залучено незалежних інженерів консультантів, а саме Консорціум «Техексперт Інжиніринг» та ТОВ «Інтелект Консалт Груп», які в свою чергу для моніторингу (визначення) цін на визначений перелік/обсяг/тип ціноутворюючих (основних) будівельних матеріалів, виробів та конструкцій формувало запити до ДП «ДЕРЖЗОВНІШІНФОРМ».
Згідно наказу Міністерства економіки України № 608 від 02.05.2018 р. Державне підприємство “Державний інформаційно-аналітичний центр моніторингу зовнішніх товарних ринків” уповноважене здійснювати моніторинг цін на зовнішньому та внутрішньому товарних ринках, досліджувати динаміку цінових процесів на ринках та відповідність контрактних (зовнішньоторговельних) цін кон`юнктурі світового ринку, (наказ доступний за посиланням https://dzi.gov.ua/files/608.pdf). 
Водночас Статутом Державного підприємства “Державний інформаційно-аналітичний центр моніторингу зовнішніх товарних ринків” передбачено, що підприємство утворене з метою інформаційно-аналітичного забезпечення державних органів, зовнішньоекономічної та господарської діяльності суб`єктів господарювання всіх форм власності шляхом здійснення моніторингу внутрішніх та зовнішніх товарних ринків і ринків послуг, а також цін, що формуються на таких ринках, надання їх інформаційної, консультаційної та експертної допомоги, а також з метою отримання прибутку, (статут доступний за посиланням https://dzi.gov.ua/wp-content/uploads/2021/07/Statut.pdf).
Відповідач при визначенні вартості завищення цін при складанні проектно-кошторисної документації покликається на Висновок експерта за результатами проведення товарознавчого дослідження щодо ринкової вартості будівельних матеріалів від 08.08.2024 № 7857/24-53, складений експертом Київського науково-дослідного інституту судових експертиз.
Відповідач не заперечує, що експерт склав висновок без огляду та дослідження документів на підставі яких складалась ПКД. 
Також з матеріалів справи слідує, що висновок експерта Київського НДІСЕ від 08.08.2024 № 7857/24-53 складений не під час проведення відповідачем перевірки закупівель позивачем. 
З висновку експерта видно, що експерт при визначенні цін на будівельні матеріали, які були об`єктами дослідження, визначив ї вартість з урахуванням встановлення вартості на подібні вироби (вироби, що за своїми споживчими властивостями та показниками якості подібні до досліджуваних), вільних цін, та використав інформаційні дані з мережі Інтернет (вказано перелік інтернет адрес та дату звернення - 05.08.2024 (ст.3, 4 висновку). У висновку наведено орієнтовну ринкову вартість (з урахуванням ПДВ) будівельних матеріалів, які були об`єктом дослідження з врахуванням поправочного коефіцієнта.
З аналізу висновку експерта та матеріалів перевірки (таблиці з розрахунками завищення (а.с. 43-44 Т.1) встановлені неточності у проведених розрахунках, зокрема ціни у висновку експерта та за договорами на будівельні матеріали розраховані на різні дати (н-д, 23.02.2024 у договорі та 01.02.2024 – у висновку), при тому що у висновку експерта наведено інформацію про зміну ціни на матеріали на перше число місяця (н-д, на 01.01.2024 та 01.02.2024.). 
Також експерт не зазначив які саме інтернет ресурси використані при визначенні ціни на певний будівельний матеріал, що унеможливлює перевірити достовірність наведеної інформації. 
Також висновок експерта, який є додатком до Акту перевірки, не відображає повноти інформації про аналіз цін: не вказано для якого регіону проведено аналіз; відсутня інформація щодо умов постачання (термін, кількість поставок за окремий період, умов оплати, які би задовольняли чітко визначений об`єкт).
Також поправочний коефіцієнт приведення ціни не може досконало відобразити рівень цін, порівняно з моніторингом, проведеним під час розробки проектно-кошторисної документації.
Враховуючи викладене, висновок експерта від 08.08.2024 № 7857/24-53 не відображає достовірної інформації щодо цін на матеріальні ресурси, прийняті для проектної кошторисної документації, експертні висновки по якій затверджені в березні 2024 року.
У свою чергу відповідач не надав жодного обгрунтування помилковості чи не вірності проведеного підрядником аналізу цін. 
Отже, висновок акту перевірки в частині завищення ціни при складанні проектно-кошторисної документації на матеріали (відповідно до Підсумкової відомості ресурсів до кошторисної частини проекту) на суму 22 945 350,00 грн (Договір № 66), на загальну суму 55 320 966,59 грн. (Договір № 70) не підтверджується матеріалами справи, а тому п.2 Вимоги щодо зобов`язання позивача здійснити коригування проектно-кошторисної документації та договірних цін за об`єктами договорів № 66 ДСК, № 70 ДСК в частині зменшення вартості матеріальних ресурсів на загальну суму 78 266 316,60 грн з ПДВ 20% є необгрунтованим та підлягає скасуванню.
Щодо п.3 Вимоги суд встановив наступне. 
Згідно пункту 3 Вимоги зобов`язано позивача забезпечити коригування проектно-кошторисної документації та договірних цін за об`єктами договорів № 66 ДСК, № 70 ДСК, № 124 ДСК в частині зменшення вартості матеріальних ресурсів на загальну суму 149 277 971,48 грн з ПДВ 20%.
Згідно акту перевірки на порушення пункту 4.9 КНУ, недотримання частини першої статті 526, статті 629 Цивільного кодексу України, частини першої статті 193 Господарського кодексу України, пункту 3.4 Договорів № 66ДСК, № 70ДСК, № 124ДСК та № 128ДСК замовником погоджено, а підрядником розроблено ПКД до договорів із завищенням вартості матеріальних ресурсів порівняно з договором № 17ДСК та договором № 21ДСК на загальну суму 149 277 971,48 гри. з ПДВ 20%.
Під час перевірки проведено порівнянням відпускної ціни матеріалів, зазначених в ПКД за Договором від 25.05.2023 № 17ДСК, в порівнянні з відпускними цінами зазначеними в ПКД за Договором від 23.05.2023 № 70ДСК встановлене завищення вартості матеріалів на загальну суму 59 335 922,96 грн з ПДВ 20%. Аналогічним чином здійснено порівняння відпускної ціни матеріалів зазначених в ПКД за Договором від 25.05.2023 № 17ДСК, в порівнянні а відпускними цінами, зазначеними в ПКД за Договором від 23.05.2023 № 66ДСК за результатами якого встановлено завищення вартості матеріалів на загальну суму 75 098 080,73 грн з ПДВ 20%. Аналогічним чином здійснено порівняння відпускної ціни матеріалів, зазначених в ПКД за Договором від 04.07.2023 № 21 ДСК, в порівнянні з відпускними цінами, зазначеними в ПКД за Договором від 04.07.2023 № 128ДСК, за результатами якого встановлено завищення вартості матеріалів на загальну суму 13 687 399,56 гри з ПДВ 20%. Аналогічним чином здійснено порівняння відпускної ціни матеріалів, зазначених в ПКД за Договором від 04.07.2023 № 21 ДСК, в порівнянні з відпускними цінами, зазначеними в ПКД за Договором від 04.07.2023 № 124ДСК, за результатами якого встановлено завищення вартості матеріалів на загальну суму 1 156 568,23 грн з ПДВ 20%.
Суд дослідив наявні у матеріалах перевірки розрахунки завищення відпускної ціни матеріалів, зазначених у ПКД за договором від 25.05.2023 № 17 ДСК в порівнянні з відпускними цінами зазначеними в ПКД за Договором від 23.05.2023 № 70ДСК, завищення відпускної ціни матеріалів зазначених в ПКД за Договором від 25.05.2023 № 17ДСК, в порівнянні з відпускними цінами, зазначеними в ПКД за Договором від 23.05.2023 № 66ДСК, завищення відпускної ціни матеріалів, зазначених в ПКД за Договором від 04.07.2023 № 21 ДСК, в порівнянні з відпускними цінами, зазначеними в ПКД за Договором від 04.07.2023 № 128ДСК, завищення відпускної ціни матеріалів зазначених в ПКД за Договором від 04.07.2023 № 21 ДСК, в порівнянні з відпускними цінами, зазначеними в ПКД за Договором від 04.07.2023 № 124ДСК та встановив помилки, неточності та розбіжності у проведених розрахунках.
У розрахунку завищення відпускної ціни матеріалів, зазначених у ПКД за договором від 25.05.2023 № 17 ДСК в порівнянні з відпускними цінами зазначеними в ПКД за Договором від 23.05.2023 № 70ДСК позиція 14, відпускна ціна щебню із природного каменю для будівельних робіт, фр 40-70, марка МІ 000 порівнюється із ціною 0 грн/м3 по договору № 17ДСК; в позиціях 2 повторно нараховується завищення ціни на матеріал Promatec L-500 товщиною 2 см (пункт 1 вимоги, відповідно до якого вже проведений розрахунок вартості даного матеріалу в порівнянні з ціною експерта станом на 01.03.2024). 
Суд враховує пояснення позивача, що відпускна ціна конкретного матеріалу у різних регіонах може відрізнятись, що обґрунтовано транспортною складовою виробника. Для прикладу, відпускна ціна на сипучі матеріали, такі як щебінь, пісок, готові піщано - щебеневі суміші значно відрізняється між регіонами, що обґрунтовано геологічними пластами, наявністю кар`єрів в регіоні, методом видобутку, характеристиками матеріалу, виробничими спроможностями розробки визначених об`ємів. Вартість матеріалів по Договорах №№ 66ДСК та 70ДСК враховує транспортну складову для доставки на об`єкти в межах області і становить 5-80км. 
Суд зауважує, що порівняльний аналіз проведено без ґрунтовного дослідження вартості матеріалів у виробників та ціни реалізації у відповідному регіоні. Відповідач не пересвідчився та не аналізував чи правильно було визначено вартість зазначених у розрахунках матеріалів за договорами, які слугували базою для порівняння вартості (у тому числі можливого заниження чи помилкового зазначення їх вартості у договорах, які використані для порівняння). При перевірці не було визначено середню ціну на досліджувані матеріали у Львівській області, тобто не встановлено, що вартість матеріальних ресурсів перевищує середню ціну у регіоні, незважаючи на те, що відповідач покликається на порушення позивачем пункту 4.9 Настанови з визначення вартості в будівництві.
Разом з тим, суд повторно наголошує, що в рамках виконання договорів №66ДСК, №70ДСК, №124ДСК, №128ДСК аналіз цін на матеріальні ресурси здійснюється Підрядником відповідно до п. 8.5 Настанови з визначення вартості будівництва). Для реалізації вказаних договорів передбачено залучення інженера-консультанта (п. 4.32 Настанови з визначення вартості будівництва). Моніторинг цін на основні ціноутворюючі матеріали здійснювали Консорціум «Техексперт Інжиніринг» та ТОВ «Інтелект Консалт Груп», що визначено договорами на надання інженерно-консультаційних послуг. Замовником (Позивачем) було залучено незалежних інженерів консультантів, а саме Консорціум «Техексперт Інжиніринг» та ТОВ «Інтелект Консалт Груп», які в свою чергу для моніторингу (визначення) цін на визначений перелік/обсяг/тип ціноутворюючих (основних) будівельних матеріалів, виробів та конструкцій формувало запити до ДП «ДЕРЖЗОВНІШІНФОРМ».
Отже, замовник (позивач) дотримався вимог законодавства в частині процедури закупівлі, так і щодо порядку визначення цін та залучення спеціалізованих організацій, щодо надання моніторингових даних та подальшого формування договірної ціни.
За наведених доводів та обґрунтувань, висновки про завищення вартості матеріальних ресурсів у ПКД до договорів № 66ДСК, № 70ДСК, № 124ДСК та № 128ДСК є необґрунтованими, тому п.3 Вимоги згідно якої позивача зобов`язано забезпечити коригування проектно-кошторисної документації та договірних цін за об`єктами договорів № 66 ДСК, № 70 ДСК, № 124 ДСК в частині зменшення вартості матеріальних ресурсів на загальну суму 149 277 971,48 грн з ПДВ 20% підлягає скасуванню.
Щодо п.6 Вимоги суд встановив таке. 
Згідно пункту 6 Вимоги зобов`язано позивача забезпечити коригування проектно-кошторисної документації та договірних цін за об`єктами договорів № 66 ДСК, № 70 ДСК в частині зменшення вартості матеріальних ресурсів на загальну суму 423 008 640,00 грн з ПДВ 20%.
Згідно акту перевірки на порушення пункту 4.9 КНУ, недотримання частини першої статті 526, статті 629 Цивільного кодексу України, частини першої статті 193 Господарського кодексу України, пункту 3.4 договору № 66ДСК та договору № 70ДСК Замовником погоджено, а Підрядником розроблено ПКД до договорів із завищенням вартості вогнезахисного матеріалу FLAMRO ST-1 порівняно з договором № 17ДСК та договором № 21ДСК на загальну суму 423 008 640,00 грн з ПДВ 20%.
Під час перевірки проведено порівняння відпускної ціни вогнезахисного матеріалу FLAMRO ST-1, включеного в ПКД за Договором №66 ДСК, в порівнянні з вартістю цього ж матеріалу, використаного на об`єктах у Житомирській, Київській, Дніпропетровській та Одеській областях, встановлено завищення вартості на загальну суму 97 792 320,00 грн з ПДВ 20%. Аналогічно порівнянням відпускної ціни вогнезахисного матеріалу FLAMRO ST-1, включеного в ПКД за Договором №70 ДСК, в порівнянні з вартістю цього ж матеріалу, використаного на об`єктах у Житомирській, Київській, Дніпропетровській та Одеській областях встановлено завищення вартості на загальну суму 325 216 320,00 грн з ПДВ 20%.
Суд проаналізував розрахунки завищення вартості відпускної ціни вогнезахисного матеріалу FLAMRO ST-1, включеного в ПКД за Договором №66 ДСК, в порівнянні з вартістю цього ж матеріалу, використаного на об`єктах у Житомирській, Київській, Дніпропетровській та відпускної ціни вогнезахисного матеріалу FLAMRO ST-1, включеного в ПКД за Договором №70 ДСК, в порівнянні з вартістю цього ж матеріалу, використаного на об`єктах у Житомирській, Київській, Дніпропетровській та Одеській областях (а.с.206 Т.1 та а.с.1 Т.2) та встановив, що вартість завищення визначена за максимальною вартістю на матеріал у Житомирській області, без обґрунтування неврахування інших (нижчих) цін матеріалу в інших підрядників.
Також суд зауважує, що у Висновку експерта за результатами проведення товарознавчого дослідження щодо ринкової вартості будівельних матеріалів від 08.08.2024 № 7857/24-53, складеного експертом Київського науково-дослідного інституту судових експертиз, яким керується відповідач, вказано, що провівши маркетингове дослідження експертом не виявлено інформації щодо цін, які діяли на первинному ринку пропозицій на об`єкт дослідження - вогнезахисний матеріал FLAMRO ST-1, встановити його ринкову вартість не видається за можливе.
Суд враховує, що при погодженні вартості матеріалу в ПКД 1069,83 грн./кг. без ПДВ Замовник спирався на Моніторинг ДП «ДЕРЖЗОВНІШІНФОРМ» від 07.11.2023 № 13/26 та Моніторинг ДП «ДЕРЖЗОВНІШІНФОРМ» від 30.10.2023 №131/73-1 де в п. 12 приведені не тільки діапазон ціни на ринку, а також джерела отримання цієї інформації.
Також Підрядник та Замовник додатково звернулися до компанії ТОВ «Інженерно-проектно-виробничої компанії «Спецзахист» (https://speczahist.zp.ua/contacts/), що є уповноваженим представником фірми-виробника «svt Products GmbH» (Німеччина) та отримали відповідь, що станом на 11.09.2024 ціна матеріалу FLAMRO ST-I становить 1300,70грн./кг. без ПДВ (лист ТОВ «Онур Конструкціон Інтернешнл» від 11.09.2024 № 431/л).
Таким чином, висновки акту перевірки про завищення вартості вогнезахисного матеріалу FLAMRO ST-1 на загальну суму 423 008 640,00 грн з ПДВ 20% у ПКД до договорів № 66ДСК та договору № 70ДСК спростовані позивачем під час розгляду справи.
Отже, п.6 Вимоги, яким зобов`язано позивача забезпечити коригування проектно-кошторисної документації та договірних цін за об`єктами договорів № 66 ДСК, № 70 ДСК в частині зменшення вартості матеріальних ресурсів на загальну суму 423 008 640,00 грн з ПДВ 20% належить скасувати.
Щодо вимоги відповідача забезпечити за рахунок підрядника коригування проектно-кошторисної документації за об`єктами договорів № 66 ДСК, № 70 ДСК, № 124 ДСК та № 128 ДСК з виправленням встановлених під час перевірки невідповідностей та порушень в частині збільшення вартості проводу (зворотні матеріали), в частині зменшення вартості матеріальних ресурсів та стягнення штрафних санкцій з розробника проектно-кошторисної документації за неякісне виконання проектно-кошторисної документації в розмірі, визначеному статтею 231 Господарського кодексу України (пункти 7 та 8), то такі вимоги безпосередньо обумовлені виявленими під час перевірки порушеннями, які при розгляді справи не підтвердились, а вимоги про усунення таких порушень скасовані, тому підлягають до скасування також наведені пункти вимоги. 
Згідно частини першої статті 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Відповідно до частини першої статті 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Згідно частини другої статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ).
У справі "Рисовський проти України", від 20 жовтня 2011 року, заява № 29979/04, ЄСПЛ наголосив на особливій важливості принципу "належного урядування", який передбачає, що у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб (див. рішення у справах "Беєлер проти Італії" [ВП], заява № 33202/96, п. 120, ECHR 2000-I, "Онер`їлдіз проти Туреччини" [ВП], заява N 48939/99, п. 128, ECHR 2004-XII, "Megadat.comS.r.l. проти Молдови", заява № 21151/04, п. 72, від 8 квітня 2008 року, і "Москаль проти Польщі", заява № 10373/05, п. 51, від 15 вересня 2009 року).
На державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок (див., наприклад, рішення у справах "Лелас проти Хорватії", заява № 55555/08, п. 74, від 20 травня 2010 року, і "Тошкуце та інші проти Румунії", заява № 36900/03, п. 37, від 25 листопада 2008 року) і сприятимуть юридичній визначеності у правовідносинах, які зачіпають майнові інтереси (див. зазначені вище рішення у справах "Онер`їлдіз проти Туреччини", п. 128, та "Беєлер проти Італії", п. 119).
Державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість отримувати вигоду від своїх протиправних дій або уникати виконання своїх обов`язків (див. зазначене вище рішення у справі "Лелас проти Хорватії", п. 74). Ризик будь-якої помилки державного органу повинен покладатися на саму державу, а помилки не можуть виправлятися за рахунок осіб, яких вони стосуються (див., серед інших джерел, mutatis mutandis, зазначене вище рішення у справі "Пінкова та Пінк проти Чеської Республіки", п. 58, а також рішення у справі "Ґаші проти Хорватії", заява N 32457/05, п. 40, від 13 грудня 2007 року, та у справі "Трґо проти Хорватії", заява N 35298/04, п. 67, від 11 червня 2009 року).
Європейський суд з прав людини у рішенні в справі "Серявін та інші проти України" зауважив, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення. 
Крім того, у справі "Трофимчук проти України" Європейський суд з прав людини зазначив, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не можна розуміти як вимогу детально відповідати на кожен довід. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи.
За наслідками судового розгляду, відповідач, як суб`єкт владних повноважень, не надав суду достатніх беззаперечних доказів на обґрунтування обставин, на яких ґрунтуються його заперечення, і не довів правомірності оскаржуваної вимоги.
Системно проаналізувавши приписи законодавства України, що були чинними на момент виникнення спірних правовідносин між сторонами, зважаючи на взаємний та достатній зв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов висновку, що адміністративний позов підлягає задоволенню.
Згідно положень ч.1 ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Судові витрати покласти на відповідача.
Керуючись ст.ст. 2, 5, 14, 77, 90, 139, 241-246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України суд
ВИРІШИВ:

Адміністративний позов задовольнити повністю.
Визнати протиправною та скасувати вимогу Державної аудиторської служби України № 001700-19/165-ДСК від 18.10.2024 в частині пунктів №№ 1, 2, 3, 6, 7 та 8.
Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Державної аудиторської служби України (адреса: 79040, м. Львів, вул. Авіаційна, 7, ЄДРПОУ: 32851616) на користь Служби відновлення та розвитку інфраструктури у Львівській області (адреса: 79053, м. Львів, вул. Володимира Великого, 54, ЄДРПОУ: 25253009) сплачений судовий збір у розмірі 3028,00грн. (три тисячі двадцять вісім грн. 00 коп).
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом 30 днів з дня його проголошення до Восьмого апеляційного адміністративного суду. У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.
Повний текст рішення складено 22.01.2026.

Суддя	Крутько Олена Василівна