Справа № 212/13476/25 
2/212/1300/26
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 лютого 2026 року місто Кривий Ріг 
Покровський районний суд міста Кривого Рогу у складі головуючої судді Швець М. В., за участі секретаря судового засідання Терещук М. В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду, без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, цивільну справу за позовом представника ОСОБА_1 , що діє в інтересах ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу, 
встановив таке.
20 листопада 2025 року представниця позивачки ОСОБА_1 звернулася до суду із зазначеним позовом.
Позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.
В обґрунтування позову зазначено, що сторони перебувають у зареєстрованому шлюбі з 16.05.2025 року. Шлюб зареєстровано на території Чеської Республіки. Непорозуміння, що виникли між сторонами під час проживання у шлюбі через різні погляди на життя, побутові питання, призвели до того, що позивач прийняла рішення припинити шлюб. На сьогоднішній день шлюбні відносини між позивачем та відповідачем фактично припинені. Сторони намагалися вирішити проблему шляхом переговорів, однак, це не дало позитивного результату та не вплинуло на рішення розлучитися. Даний позов подано позивачем до суду у зв`язку з тим, що враховуючи тимчасове місце проживання Позивача (Федеративна Республіка Німеччина), розірвання шлюбу через органи РАЦСу для Позивача вбачається більш складною процедурою, зокрема, враховуючи процес підготовки необхідних документів за кордоном для подачі до органів РАЦСу та необхідність особистої присутності Позивача в РАЦСі для отримання документу про розлучення.
Від обох сторін до суду надійшли клопотання про розгляд справи за відсутності сторін.
Від відповідача також надійшло клопотання про надання подружжю строку на примирення, у задоволенні якого суд відмовив окремою ухвалою.
Статтями 43, 211 ЦПК України передбачено, що прийняття участі в судовому засіданні є правом сторони, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.
На підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.
Суд скористався своїм правом, обумовленим ч. 6 ст. 259 ЦПК України, та відклав складання повного тексту рішення.
Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин.
Суд встановив, що сторони перебувають у зареєстрованому на території Чеської Республіки шлюбі з 16.05.2025 року, про що в книзі реєстрації шлюбу відділу державної реєстрації актів цивільного стану селищної державної адміністрації Їночани, район Прага-захід, у томі 17, за рік 2025, на сторінці 44, під порядковим номером 83 зроблено відповідний запис, що підтверджується свідоцтвом про шлюб та його перекладом на українську мову (а. с. 6-7).
Норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування, висновки суду. 
Це – справа з іноземним елементом. Відносини регулюються, серед іншого, Законом України «Про міжнародне приватне право». 
Згідно зі ст. 63 Закону України «Про міжнародне приватне право» припинення шлюбу та правові наслідки припинення шлюбу визначаються правом, яке діє на цей час щодо правових наслідків шлюбу.
Згідно з ч. 1 ст. 60 Закону України «Про міжнародне приватне право» правові наслідки шлюбу визначаються спільним особистим законом подружжя, а за його відсутності - правом держави, у якій подружжя мало останнє спільне місце проживання, за умови, що хоча б один з подружжя все ще має місце проживання у цій державі, а за відсутності такого - правом, з яким обидва з подружжя мають найбільш тісний зв`язок іншим чином.
Відповідно до ч. 1 ст. 30 Договору між Україною та Чеською Республікою про правову допомогу в цивільних справах (далі – Договір), у справах про розірвання шлюбу застосовується законодавство Договірної Сторони, громадянами якої є подружжя на час подачі заяви про розлучення. Згідно з ч. 3 ст. 30 Договору, у справах про розірвання шлюбу у випадку, передбаченому пунктом 1 цієї статті, компетентними є органи юстиції Договірної Сторони, громадянами якої подружжя є на час подачі заяви про розлучення. Якщо на час подачі заяви про розлучення обоє з подружжя є громадянами однієї Договірної Сторони і проживають на території другої Договірної Сторони, то компетентними є органи юстиції обох Договірних Сторін, які при розгляді справи застосовуватимуть матеріальне право тієї Договірної Сторони, громадянами якої є подружжя.
Отже, суд дійшов висновку про те, що правові наслідки шлюбу сторін у цьому випадку регулюються правом України правом як правом, з яким обидва з подружжя мають найбільш тісний зв`язок іншим чином, оскільки вони є громадянами України та обидва мають зареєстроване місце проживання в Україні.
Відповідно до ст. 24 Сімейного Кодексу України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування до шлюбу жінки та чоловіка не допускається.
Відповідно до ч. 3, 4 ст. 56 Сімейного Кодексу України кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до збереження шлюбних відносин, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканність і може мати наслідки, встановлені законом. 
Відповідно до ч. 1 ст. 110 СК України, позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.
Відповідно до ч. 2 ст. 112 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, та інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. У цій справі про таку суперечність заявила позивачка. 
Враховуючи наведене, суд дійшов висновку, що позовну заяву необхідно задовольнити. 
Згідно з ч. 2 ст. 114 Сімейного Кодексу України у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішення суду про розірвання шлюбу.
Згідно з ч. 2 ст. 115 Сімейного Кодексу України рішення суду про розірвання шлюбу після набрання ним законної сили надсилається судом до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.
У відповідності із ч. 3 ст. 105, ст. 110, 111, 112 Сімейного Кодексу України, керуючись ст. 4-5, 7-13, 81-82, 259, 263- 265, 268 , 273, 354, 355, суд
вирішив таке.
Позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу – задовольнити.
Розірвати шлюб, укладений між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , зареєстрований 16 травня 2025 року (запис в книзі реєстрації шлюбу відділу державної реєстрації актів цивільного стану селищної державної адміністрації Їночани, район Прага-захід, у томі 17, за рік 2025, на сторінці 44, під порядковим номером 83; Чеська Республіка).
Рішення суду про розірвання шлюбу після набрання ним законної сили надіслати до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду. 
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не буде подано. 
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Позивач: ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 ; АДРЕСА_1 .
Відповідач:  ОСОБА_3 , РНОКПП невідомий; АДРЕСА_2 .
Рішення суду складено та підписано 05 лютого 2026 року.

Суддя: М. В. Швець