КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД  	

Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
26 грудня 2025 року справа № 320/7271/24
Київський окружний адміністративний суд у складі: головуючого судді Кушнової А.О. розглянувши в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у м. Києві про визнання протиправним та скасування наказів, поновлення на службі, стягнення середнього грошового забезпечення за час вимушеного прогулу, 
Суть спору: до Київського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 (далі – позивач та/або ОСОБА_1 ) з позовом до Головного управління Національної поліції у м. Києві (далі – відповідач та/або ГУНП у м. Києві), в якому просить суд: 
- визнати протиправним та скасувати наказ №1496 від 13.09.2023 «Про застосування дисциплінарного стягнення»;
- визнати протиправним та скасувати наказ №1610 о/с від 19.09.2023 «Про особовий склад»;
- поновити ОСОБА_1 на посаді дільничного офіцера поліції сектору превенції відділу поліції №2 (з обслуговування житлового масиву "Соцмісто" та ДВРЗ) Дніпровського УП ГУНП у м. Києві;
- постанову суду в частині поновлення на посаді звернути до негайного виконання;
- зобов`язати Головне управління Національної поліції у м. Києві виплатити на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу з 19.09.2023 і до фактичного поновлення на посаді.
Мотивуючи позовні вимоги представник позивача наголошує, що при прийнятті спірних рішень відповідачем не було враховано надані ОСОБА_1 пояснення, що зумовило передчасне складання актів про відсутність на робочому місці 14.08.2023 та 15.08.2023 без поважних причин. Представник ОСОБА_1 стверджує, що позивач не вчиняв дій, які ганьблять звання працівника поліції або підривають її авторитет чи носять корисливий або протиправний характер. При цьому, на переконання представника позивача склад дисциплінарного проступку не доведений належними та допустимими доказами та базується на припущеннях посадових осіб ГУНП у м. Києві. Крім цього, представник позивача звертає увагу суду, що обставини за участю ОСОБА_1 не підпадають під поняття службова дисципліна та особливо її порушення, а притягнення до дисциплінарної відповідальності останнього за вчинення дисциплінарного проступку, який виразився у порушенні пункту 2.9 (а) Правил дорожнього руху є передчасними та безпідставними та не доведеними належними та допустимими доказами. За таких обставин, представник позивача наполягає на тому, що відповідачем не було належним чином встановлено в діях ОСОБА_1 складу дисциплінарного проступку та не враховано сумлінне становлення поліцейського до служби, а тому рішенні комісії в частині накладення найсуворішого стягнення – звільнення зі служби в поліції є повністю необґрунтованим. 
Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 04.03.2024 відкрито провадження в адміністративній справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.
21.03.2024, канцелярією суду зареєстровано відзив на позовну заяву, поданий представником ГУНП у м. Києві. Разом з відзивом на позовну заяву відповідачем надано суду копію особової справи позивача. Заперечуючи щодо задоволення позовних вимог представник відповідача стверджує, що оскаржувані накази прийняті в порядок, спосіб та в межах наданих повноважень, а ОСОБА_1 допущено дії, які є несумісними зі службою в поліції. 
02.04.2024 представником позивача на офіційну електронну адресу суду подано клопотання від 02.04.2024 про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін з метою детального розгляду зі з`ясуванням всіх обставин справи шляхом усних пояснень по суті спору, виклику свідків (за необхідності). 
Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 25.04.2024 у задоволенні клопотання представника позивача від 02.04.2024 про розгляд справи у судовому засіданні з викликом сторін відмовлено. 
Станом на час вирішення спору по суті відповіді на відзив на позовну заяву представником позивача та позивачем до суду не подано. 
За правилами, визначеними в частині п`ятій статті 262 КАС України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.
З урахуванням викладеного, розгляд справи судом здійснено у порядку письмового провадження за наявними у ній матеріалами та доказами.
Розглянувши подані документи і матеріали, з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд
в с т а н о в и в :
ОСОБА_1 проходив службу в органах поліції (міліції) з 2012 року, що підтверджується біографічною довідкою, яка міститься в матеріалах справи (т. 1, а.с. 39).
Судом встановлено, що з метою повної, усебічної та об`єктивної перевірки відомостей, викладених в інформаційній довідці начальника управління головної інспекції Головного управління Національної поліції у м. Києві полковника поліції Мащенка Сергія від 14.08.2023 про факт виявлення поліцейськими Броварського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області, у ході огляду автомобіля «Крайслер», номерний знак НОМЕР_1 , тактичної сумки червоного кольору, в якій знаходилось службове посвідчення старшого дільничного офіцера поліції сектору превенції відділу поліції № 2 (з обслуговування житлового масиву «Соцмісто» та ДВРЗ) Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві капітана поліції ОСОБА_1 , серії КВП № 034568 та порошкоподібна речовина білого кольору, яка за зовнішніми ознаками схожа на наркотичну, та керування останнім 14.08.2023 транспортним засобом з ознаками наркотичного сп`яніння, а також інших можливих порушень службової дисципліни поліцейськими цього ж управління поліції, відповідно до вимог статей 14, 15, 26 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15 березня 2018 року № 2337-VІІІ, пункту 1 розділу ІІ Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України та Положення про дисциплінарні комісії в Національній поліції України, затверджених наказом МВС України від 07 листопада 2018 року № 893, зареєстрованих у Міністерстві юстиції України 28 листопада 2018 року за № 1355/328017 та № 1356/32808 відповідно, наказом Головного управління Національної поліції України у м. Києві від 15.08.2023 № 1530 «Про призначення та проведення службового розслідування і відсторонення капітана поліції ОСОБА_1 » наказано за відомостями щодо можливого порушення службової дисципліни окремими поліцейськими Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві призначити службове розслідування у формі письмового провадження (далі – Наказ № 1530) (т. 1, а.с. 224). 
Згідно з пунктом 2 та пунктом 3 Наказу № 1530 утворено дисциплінарну комісію і відсторонено позивача від виконання службових обов`язків на час проведення службового розслідування.
Надалі начальником Головного управління Національної поліції у м. Києві полковника поліції Дмитром Шумейком, 11.09.2023 затверджено Висновок службового розслідування за фактами можливих неправомірних дій та керування транспортним засобом у стані наркотичного сп`яніння капітаном поліції ОСОБА_1 (далі – Висновок) (т. 1, а.с. 227-238). 
За результатами службового розслідування та враховуючи складений та затверджений Висновок, Головним управлінням Національної поліції у м. Києві видано наказ від 13.09.2023 № 1496 «Про застосування дисциплінарних стягнень до окремих поліцейських Дніпровського управління поліції», відповідно до пункту 1 якого наказано за вчинення дисциплінарного проступку, який виразився у порушенні вимог пунктів 1, 6, 8 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, пунктів 1, 2 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015 № 580-VІІІ, Присяги працівника поліції, абзацу другого частини п`ятої статті 14 та абзацу восьмого частини другої статті 16 Закону України «Про дорожній рух» від 30.06.1993 № 3353-ХІІ, пунктів 1.3, 2.9 «а» Правил дорожнього руху України, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 10.10.2001 № 1306, до старшого дільничного офіцера поліції сектору превенції відділу поліції № 2 (з обслуговування житлового масиву «Соцмісто» та ДВРЗ) Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві капітана поліції ОСОБА_1 (0059373), застосувати дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції (далі – оскаржуване та/або спірне рішення 1, наказ № 1496) (т. 1, а.с. 238-240). 
В подальшому, відповідно до наказу Головного управління Національної поліції у м. Києві від 19.09.2023 № 1610 о/с «Про особовий склад» наказано відповідно до Закону України «Про Національну поліцію» звільнити зі служби в поліції згідно з пунктом 6 (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до дисциплінарного статуту Національної поліції України) частини першої статті 77 капітана поліції ОСОБА_1 (0059373), старшого дільничного офіцера поліції сектору превенції відділу поліції № 2 (з обслуговування житлового масиву «Соцмісто» та ДВРЗ) Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві, 19 вересня 2023 року (далі – оскаржуване та/або спірне рішення 2, Наказ № 1610 о/с) (т. 1, а.с. 248). 
Тут і надалі разом спірні та/або оскаржувані рішення, накази. 
ОСОБА_1 категорично не погоджується зі спірними наказами, вважає їх протиправними та такими, що підлягають скасуванню, з огляду на що звернувся до суду з даним адміністративним позовом. 
Вирішуючи спір по суті, суд керується положеннями чинного законодавства, яке діяло станом на час виникнення спірних правовідносин та виходить з наступного. 
Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015 № 580-VIII (далі – Закон № 580-VIII). 
Згідно з частиною першою статті 1 Закону № 580-VIII Національна поліція України (поліція) - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.
У своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами (ч. 1 ст. 3 Закону № 580-VIII). 
Відповідно до частини першої статті 6 Закону № 580-VIII поліція у своїй діяльності керується принципом верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.
Згідно з частиною першою статті 17 Закону № 580-VIII поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу в поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.
Разом з цим статтею 18 згадуваного закону регламентовано основні обов`язки поліцейського. 
Так, поліцейський зобов`язаний: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини; 4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; 5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; 6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.
Відповідно до частини першої статті 59 Закону № 580-VIII служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.
Рішення з питань проходження служби оформлюються письмовими наказами по особовому складу на підставі відповідних документів, перелік та форма яких установлюються Міністерством внутрішніх справ України (ч. 3 ст. 59 Закону № 580-VIII). 
Видавати накази по особовому складу можуть керівники органів, підрозділів, закладів та установ поліції відповідно до повноважень, визначених законом та іншими нормативно-правовими актами, та номенклатурою посад, затвердженою Міністерством внутрішніх справ України (ч. 4 ст. 59 Закону № 580-VIII). 
Водночас положеннями частини першої та частини другої статті 19 Закону № 580-VIII встановлено, що у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.
Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом. 
Аналіз наведеного зумовлює висновок суду про те, що служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень. При цьому у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. 
Одночасно сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження визначає Закон України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» від 15.03.2018 № 2337-VIII, який поширюється на поліцейських, осіб, які мають спеціальні звання Бюро економічної безпеки України, співробітників Служби судової охорони та осіб рядового і начальницького складу Державного бюро розслідувань, які повинні неухильно додержуватися його вимог (далі – Дисциплінарний статут). 
Згідно з статтею 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.
Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.
Службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського, зокрема: бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції; під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.
Відповідно до частини першої статті 64 Закону № 580-VIII особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові такого змісту:
«Я, (прізвище, ім`я та по батькові), усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки».
Отже, окреслюючи загальні риси професії поліцейського варто вказати, що з аналізу положень Закону № 580-VIII та Дисциплінарного статуту НПУ слідує, що службова дисципліна полягає у виконанні (дотриманні) законодавчих та підзаконних актів із питань службової діяльності та бездоганному і неухильному додержанні порядку та правил, що такими нормативними актами передбачені. Службова дисципліна базується на високій свідомості та зобов`язує кожного працівника поліції, зокрема дотримуватися законодавства, неухильно виконувати вимоги Присяги, статутів і наказів начальників; з гідністю і честю поводитися в позаслужбовий час, бути прикладом у дотриманні громадського порядку, припиняти протиправні дії осіб, які їх учиняють.
З тексту Присяги поліцейського, неухильне дотримання якої визначено законом, слідує, що в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, недодержання яких утворює факт порушення Присяги. Тому, складаючи Присягу, поліцейський покладає на себе не тільки певні службові зобов`язання, але й моральну відповідальність за їх виконання. Служба в поліції вимагає наявність у її працівників додаткових психологічних якостей, зокрема, відчуття відповідальності, здатність логічно мислити й дотримуватися спокою в складних ситуаціях, здатність приймати рішення у складних ситуаціях.
Аналогічний правовий висновок викладено в постанові Верховного Суду від 16.05.2024 по справі № 420/2780/23. 
Одночасно відповідно до пункту 6 частини першої статті 77 Закону № 580-VIII поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України. 
Згідно з частиною першою статті 12 Дисциплінарного статуту Дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.
Положеннями частини першої статті 13 Дисциплінарного статуту передбачено, що дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.
Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони (ч. 2 ст. 13 Дисциплінарного статуту). 
Види дисциплінарних стягнень, які можуть застосовуватися до поліцейських регламентовано частиною третьою статті 13 Дисциплінарного статуту. 
Ними є: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.
Відповідно до статті 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.
Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.
Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.
Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
У разі надходження до органу поліції матеріалів про вчинення поліцейським адміністративного правопорушення, що складені в порядку, визначеному Кодексом України про адміністративні правопорушення, службове розслідування не призначається, а рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності приймається на підставі зазначених матеріалів.
Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою.
У разі вчинення поліцейським більше двох дисциплінарних порушень проводиться одне службове розслідування. Якщо протягом проведення службового розслідування поліцейським вчинено інший дисциплінарний проступок, розпочинається нове службове розслідування.
У разі надходження скарги на рішення, дії чи бездіяльність поліцейського, щодо яких вже проводиться службове розслідування, така скарга долучається до матеріалів службового розслідування.
У разі надходження скарги на рішення, дії чи бездіяльність поліцейського, щодо яких є висновок дисциплінарної комісії, такі скарги не розглядаються, якщо не містять інформації, яка не була досліджена під час проведення службового розслідування. Про відмову у розгляді скарги заявник інформується у десятиденний строк.
Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.
Згідно з частиною першою статті 15 Дисциплінарного статуту проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії.
Відповідно до частини дев`ятої статті 15 Дисциплінарного статуту Уповноважений член дисциплінарної комісії, що проводить службове розслідування, має право: 1) одержувати пояснення щодо обставин справи від поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та від інших осіб; 2) одержувати в органах, закладах, установах поліції та їхніх підрозділах чи за запитом в інших органах державної влади та органах місцевого самоврядування необхідні документи або їх копії та долучати до матеріалів справи; 3) отримувати консультації спеціалістів з питань, що стосуються службового розслідування.
За приписами визначеними положенням статті 16 Дисциплінарного статуту службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником.
У разі потреби за вмотивованим письмовим рапортом (доповідною запискою) голови дисциплінарної комісії, утвореної для проведення службового розслідування, його строк може бути продовжений наказом керівника, який призначив службове розслідування, або його прямим керівником, але не більш як на один місяць. При цьому загальний строк проведення службового розслідування не може перевищувати 60 календарних днів.
До строку проведення службового розслідування не зараховується документально підтверджений час перебування поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, у відрядженні, на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності) або у відпустці.
Процедуру проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування визначено Порядком проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженим наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 №893, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 28.11.2018 за №1355/32807 (далі – Порядок № 893). 
Згідно з пунктом 1 розділу ІІ Порядку № 893 службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.
Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
Пунктом 4 розділу ІІ Порядку № 893, серед іншого визначено, що у наказі про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії визначаються голова та члени дисциплінарної комісії, зазначається підстава проведення службового розслідування, а також прізвище, ім`я, по батькові, посада поліцейського, стосовно якого воно проводитиметься (у разі якщо на час призначення службового розслідування це відомо).
Проект наказу про призначення службового розслідування та пропозиції щодо складу дисциплінарної комісії готує структурний підрозділ, яким установлено наявність підстав для проведення службового розслідування.
За рішенням уповноваженого керівника в межах повноважень підготовку проекту наказу про призначення службового розслідування може бути доручено іншому органу (підрозділу) поліції.
Склад дисциплінарної комісії визначається з урахуванням вимог статті 15 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.
Згідно пунктів 1-4, 7, 13 розділу V Порядку № 893 проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.
Службове розслідування розпочинається із дня видання наказу про його призначення та завершується в день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка виконує його обов`язки, висновку службового розслідування. Якщо закінчення строку проведення службового розслідування припадає на вихідний чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.
Строк проведення службового розслідування, його продовження, порядок обчислення строку службового розслідування визначаються статтею 16 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.
Службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.
Розгляд справи дисциплінарною комісією проводиться зазвичай у формі письмового провадження.
Збирання та перевірка матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського у разі розгляду справи у формі письмового провадження здійснюються зазвичай шляхом: одержання пояснень щодо обставин справи від поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та від інших осіб; одержання в органах, закладах, установах поліції та їх підрозділах чи за запитом в інших органах державної влади та органах місцевого самоврядування необхідних документів або їх копій та долучення до матеріалів справи; отримання консультацій спеціалістів з питань, що стосуються службового розслідування.
У разі розгляду справи у формі письмового провадження рішення дисциплінарною комісією приймається без повідомлення та (або) виклику інших учасників службового розслідування на підставі наявних у справі матеріалів.
Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інші особи можуть надавати усні чи письмові пояснення з приводу відомих їм відомостей про діяння, що стало підставою для призначення службового розслідування.
Аналіз наведеного зумовлює висновок суду про те, що службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення за наявності підстав, визначених, зокрема абзацом другим пункту 1 розділу ІІ Порядку № 893 та метою якого є збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.
Слід зазначити, що ані представник позивача ані позивач не обґрунтовують позовні вимоги порушенням порядку призначення та/або проведення службового розслідування, а під час розгляду справи по суті, таких порушень судом не встановлено. 
Переходячи далі до оцінки спірних правовідносин, суд враховує, що згідно з пунктами 1-5 розділу VІ Порядку № 893 зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу.
Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.
У вступній частині висновку службового розслідування викладаються такі відомості: дата і місце складання висновку службового розслідування, прізвище та ініціали, посада і місце служби (роботи) голови (заступника голови) та членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; підстава для проведення службового розслідування; форма розгляду справи дисциплінарною комісією (відкрите засідання чи письмове провадження). У разі залучення до проведення службового розслідування фахівців та представника поліцейського також зазначаються їх прізвища, ініціали та статуси у службовому розслідуванні. В описовій частині висновку службового розслідування викладаються відомості, встановлені під час проведення службового розслідування: обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, час, місце, спосіб, мотив учинення дисциплінарного проступку, його наслідки (їх тяжкість), що настали у зв`язку з цим; посада, звання, прізвище, ім`я, по батькові, персональні дані (дата і місце народження, освіта, період служби в поліції і на займаній посаді - із дотриманням вимог Закону України «Про захист персональних даних»), відомості, що характеризують поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; пояснення поліцейського щодо обставин справи, а в разі відмови від надання такого пояснення - інформація про засвідчення цього факту відповідним актом про відмову надати пояснення чи поштове повідомлення про вручення або про відмову від отримання виклику для надання пояснень чи повернення поштового відправлення з позначкою про невручення; пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; документи та матеріали, що підтверджують та (або) спростовують факт учинення дисциплінарного проступку; обставини, що обтяжують або пом`якшують відповідальність поліцейського, визначені статтею 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України; причини та умови, що призвели до вчинення виявленого дисциплінарного проступку, обставини, що знімають із поліцейського звинувачення.
В описовій частині зазначаються також відомості про залучення фахівців та результати їх участі в службовому розслідуванні.
У резолютивній частині висновку службового розслідування дисциплінарною комісією зазначаються: висновок щодо наявності або відсутності в діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону, іншого нормативно-правового чи організаційно-розпорядчого акта, наказу керівника, який було порушено.
У разі неможливості встановлення за результатами службового розслідування факту наявності/відсутності в діях (бездіяльності) поліцейського складу дисциплінарного проступку внаслідок неможливості отримання доступу до необхідних документів такі обставини розцінюються на користь поліцейського, стосовно якого призначено службове розслідування; вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського в разі наявності в його діянні ознак дисциплінарного проступку; відомості про списання чи відновлення використаних, пошкоджених або втрачених матеріальних цінностей, зброї, боєприпасів, службових документів, а також про надсилання матеріалів службового розслідування до відповідних органів для прийняття рішення згідно із законодавством; запропоновані заходи, спрямовані на усунення виявлених під час службового розслідування недоліків, причин та умов виникнення обставин, які стали підставою для призначення службового розслідування.
Згідно з пунктами 7, 9 розділу VІ Порядку № 893 висновок службового розслідування підписують голова, заступник голови та члени дисциплінарної комісії.
У разі якщо за результатами службового розслідування в діях поліцейського встановлено склад дисциплінарного проступку, дисциплінарна комісія разом з висновком службового розслідування подає уповноваженому керівнику проект наказу про накладення на цього поліцейського дисциплінарного стягнення.
Висновок службового розслідування затверджує керівник, який його призначив, або особа, яка виконує обов`язки керівника.
Матеріалами справи підтверджено, що за результатами службового розслідування, призначеного на підставі Наказу № 1530 складено Висновок (т. 1, а.с. 227-238).
У Висновку стосовно позивача зафіксовані наступні обставини: 
« 13.08.2023 до управління головної інспекції ГУНП у м. Києві з Броварського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області (далі – Броварське РУП ГУНП в Київській області) надійшла інформація про те, що того ж дня, о 18.50, по вулиці Горького у селі Погреби Броварського району Київської області, поліцейськими вищевказаного підрозділу, за підозрою у вчинені крадіжки будівельних матеріалів з території житлового комплексу «Ріверсайз», було затримано громадянина ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який керував транспортним засобом «Крайслер», номерний знак НОМЕР_2 .
Під час огляду місця події, поліцейськими у салоні вищевказаного транспортного засобу було виявлено сумку чорного кольору, в якій знаходилася порошкоподібна речовина білого кольору, яка була загорнута у грошову купюру номіналом 20 гривень. Також у вказаній сумці виявлено та вилучено посвідчення поліцейського, а саме: старшого дільничного офіцера поліції сектору превенції відділу поліції № 2 (з обслуговування житлового масиву «Соцмісто» та ДВРЗ) Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві капітана поліції ОСОБА_1 (серія КВП № 034568, дійсне до 13.07.2027).
Вказану подію зареєстровано до інформаційно-комунікаційної системи «Інформаційний портал Національної поліції України» та журналу єдиного обліку заяв і повідомлень про вчинені кримінальні правопорушення та інші події Броварського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області за № 22562.
14.08.2023 слідчим відділом вищевказаного управління поліції розпочато кримінальне провадження № 12023111130002810 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною четвертою статті 185 Кримінального кодексу України.
…
Поряд з цим, 14.08.2023 до управління головної інспекції ГУНП у м. Києві надійшла інформація про те, що цього ж дня о 12.00 автопатрулем Управління патрульної поліції у м. Києві «К-Рубін-1» у складі: інспекторів роти № 2 батальйону № 3 полку № 1 (з обслуговування правого берега) старших лейтенантів поліції ОСОБА_3 та ОСОБА_4 по Харківському шосе, 7/1, у м. Києві за порушення Правил дорожнього руху, а саме керування транспортним засобом із затонованими задніми стоп-сигналами, було зупинено автомобіль "Мітсубісі Лансер", номерний знак НОМЕР_3 , під керуванням ОСОБА_1 . 
Під час перевірки документів у ОСОБА_1 поліцейськими виявлено, що він перебував з ознаками наркотичного сп`яніння, а саме: виражене тремтіння пальців рук, поведінка, що не відповідала обстановці звужені зіниці, які не реагують на світло. У зв`язку з цим, йому бу запропоновано пройти огляд на стан сп`яніння, у встановленому закон порядку у лікаря-нарколога, на що він погодився.
…
Згідно з висновком щодо результатів медичного огляду з метою виявлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції КНП КМНКЛ «Соціотерапія» від 14.08.20 № 004153, ОСОБА_1 перебував у стані наркотично сп`яніння.
За порушення вимог пункту 2.9 "а" ПДР відносно ОСОБА_1 складено протокол серії ААД № 210300 про вчинення адміністративно правопорушення, передбаченого частиною першою статті 130 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі – КУпАП), та винесено постанову про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушень у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не автоматичному режимі серії ЕАТ № 7525760 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого частиною першою статті 126 КУпАП у вигляді штрафу в розмірі 425 грн.
Крім того, 16.08.2023 за вх. № 1146 до УГІ ГУНП у м. Києві надійшло подання тимчасово виконуючого обов`язки начальника Київського міського управління Департаменту внутрішньої безпеки Національної поліції України підполковника поліції Шевченка Василя від 15.08.2023 № 1327/42-10/01-2023 «Про виявлені недоліки та вжиття заходів реагування», в якому вказано, що старший дільничний офіцер поліції сектору превенції відділу поліції № 2 (з обслуговування житлового масиву "Соцмісто" та ДВРЗ) Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві капітан поліції ОСОБА_1 , всупереч виконанню своїх функціональних обов`язків, у період з 09.00 по 18.00 14.08.2023 у робочий час, без поважних причин, був відсутній за місцем несення служби. При цьому, останній на зв`язок із керівництвом підрозділу не виходив та про місце свого перебування нічого не повідомляв, що підтверджується рапортом начальника сектору дільничних офіцерів поліції відділу превенції Дніпровського УП ГУНП в м. Києві майора поліції ОСОБА_5 …та складеним відповідним актом про відсутність на службі капітана поліції ОСОБА_1 
…
У ході проведення службового розслідування встановлено, що відповідно до стройових записок від 14.08.2023 та 15.08.2023 ОСОБА_1 не вийшов на службу без поважних причин. Вказаний факт підтверджується рапортом майора поліції Кобзєва С.С. від 14.08.2023. Останнім складено відповідні Акти про відсутність на службі капітана поліції ОСОБА_1 від. 14.08.2023 № 11617/125/50/06-2023 та від 15.08.2023 № 11666/125/50/05-2023.
…
25.08.2023 за вих. № 1654/125/67/02-2023 до Управління патрульної поліції у м. Києві Департаменту патрульної поліції Національної поліції України (далі – УПП у м. Києві ДПП) надіслано лист «Про надання інформації» щодо надання відеозаписів нагрудних реєстраторів працівників УПП у м. Києві ДПП, які 14.08.2023 о 12.00 по Харківському шосе, 7/1, у м. Києві документували вказані адміністративній правопорушення. 
01.09.2023 за вх. № 1216 до УГІ ГУНП у м. Києві надійшли копії адміністративних матеріалів складених відносно ОСОБА_1 та відеозапис події, яка мала місце 14.08.2023 о 12.00 по Харківському шосе, 7/1 у м. Києві. 
Вивченням копії адміністративного протоколу серії ААД № 210300 з`ясовано, що 14.08.2023 о 15.40 у м. Києві, по вул. Петра Запорожця, 20, інспектор взводу № 1 роти 2 батальйону № 32 полку № 1 (з обслуговування правового берегу) Управління патрульної поліції в м. Києві старший лейтенант поліції ОСОБА_4 склав його відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , громадянина України, місце проживання: АДРЕСА_1 . Останній керував транспортним засобом «Мітсубісі Лансер», номерний знак НОМЕР_4 , посвідчення водія НОМЕР_5 показав поліцейським у додатку «Дія» на мобільному телефоні. 
Згідно фабули вказаного протоколу, встановлено, що 14.08.2023 о 12.00 у м. Києві по Харківському шосе, 7/1, водій – ОСОБА_6 керував транспортним засобом із затонованими задніми стопами та не мав при собі поліса обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних ТЗ, та з ознаками наркотичного сп`яніння, а саме: виражене тремтіння пальців рук, поведінка, що не відповідала обстановці та звужені зіниці, які не реагують на світло. Огляд проводився у встановленому законом порядку у лікаря-нарколога в КМНКЛ «Соціотерапія». Висновок № 004153, лікар ОСОБА_7 ». 
Судом встановлено, що дисциплінарною комісією було оглянуто відеоматеріали, а також отримано пояснення позивача, що відображено на аркушах 7-11 Висновку. 
Між тим на 12 аркуші Висновку, дисциплінарна комісія формує висновки про те, що капітан поліції ОСОБА_1 вчинив діяння, несумісне з його посадою, оскільки поліцейським було скоєно проступок проти інтересів служби, що суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього, як носія влади та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків. 
Надалі дисциплінарна комісія формує висновок про те, що ОСОБА_1 своїми діями вчинив проступок, який підриває авторитет Національної поліції України, та несумісний з подальшим проходженням служби в ній. 
Аналізуючи викладене, суд погоджується з таким висновок відповідача, з огляду на наступне. 
Як вже було вказано судом вище, за порушення вимог пункту 2.9 "а" ПДР відносно ОСОБА_1 складено протокол серії ААД № 210300 про вчинення адміністративно правопорушення, передбаченого частиною першою статті 130 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі – КУпАП), та винесено постанову про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушень у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не автоматичному режимі серії ЕАТ № 7525760 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого частиною першою статті 126 КУпАП. 
Постановою Кабінету Міністрів України від 10.10.2001 № 1306 затверджено Правила дорожнього руху (далі – ПДР). 
Згідно з пунктом 2.9 «а» водієві забороняється керувати транспортним засобом у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції. 
Відповідно до положень статті 130 КУпАП керування транспортними засобами особами в стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або під впливом лікарських препаратів, що знижують їх увагу та швидкість реакції, а також передача керування транспортним засобом особі, яка перебуває в стані такого сп`яніння чи під впливом таких лікарських препаратів, а так само відмова особи, яка керує транспортним засобом, від проходження відповідно до встановленого порядку огляду на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або щодо вживання лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, - тягнуть за собою накладення штрафу на водіїв у розмірі однієї тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян з позбавленням права керування транспортними засобами на строк один рік і на інших осіб - накладення штрафу в розмірі однієї тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.
Згідно з постановою Дарницького районного суду міста Києва від 16.11.2023 у справі № 753/14445/23 провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за частиною першою статті 130 КУпАП закрито на підставі пункту першого частини першої статті 247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення (т. 1, а.с. 59-61). 
Надаючи оцінку таким обставинам, суд зауважує, що провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно позивача, порушеного за частиною першою статті 130 КУпАП, закрито за відсутності складу адміністративного правопорушення є тільки в тій частині, що в діях останньої відсутній склад саме адміністративного правопорушення, однак не дисциплінарного проступку.
Варто зауважити, що Верховний Суд неодноразово у своїх постановах висловлював правову позицію, що відсутність рішення компетентного органу про притягнення до кримінальної або адміністративної відповідальності позивача не спростовує наявності в діях тієї ж особи дисциплінарного проступку, за який, в порядку Дисциплінарного статуту, відповідач має право застосувати такий вид дисциплінарного стягнення як звільнення з органів Національної поліції.
Таким чином, закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення свідчить про відсутність складу адміністративного правопорушення, однак не дисциплінарного проступку.
Подібна правова позиція висловлена Верховним Судом у постанові від 26.05.2022 у справі № 420/3630/20. 
У цій площині слід звернути особливу увагу на те, що під час перебування позивача у КНП КМНКЛ «Соціотерапія» останньому було запропоновано здати біологічне середовище (сечу), яку він впродовж трьох годин не зміг здати. 
Суд зазначає, що матеріали справи не містять в собі належних та достатніх доказів на підтвердження того, що позивачем було виявлено бажання здати інший біологічний матеріал з метою усунення будь-яких сумнівів стосовно його перебування у стані наркотичного сп`яніння. 
Суд наголошує, що особа, яка має статус поліцейського має забезпечувати дотримання принципу законності, підтримання публічної безпеки і порядку, виконувати завдання у сферах визначених статтею 2 Закону № 580-VIII, тобто бути взірцем дотримання вимог чинного законодавства та не допускати його порушення в будь-яких проявах, у тому числі ставити під сумнів обставини не перебування поліцейського у стані наркотичного сп`яніння. 
Суд вважає, що поліцейський має, навпаки, вчиняти всіх активних дій з метою усунення стосовно нього будь-яких сумнівів щодо порушення ним норм чинного законодавства з метою їх спростування. 
При цьому, суд при наданні оцінки вказаним обставинам враховує пояснення зафіксовані у Висновку та які були надані начальником відділу превентивної роботи Дніпровського УП ГУНП у м. Києві підполковником поліції Петриком Михайлом Олександровичем в частині того, що керівництвом Дніпровського УП у зв`язку з наявністю підозри вживання заборонених речовин було запропоновано позивачу пройти повторний огляд на стан сп`яніння у «Соціотерапії», на що останній відмовився. 
Відтак, на переконання суду, дані факти та обставини свідчать про наявність в діях ОСОБА_1 ознак дисциплінарного проступку.
Стосовно ж обставин не перебування позивача за місцем несення служби, суд зауважує про таке. 
Так в матеріалах справи міститься рапорт начальника СДОП ВП Дніпровського УП ГУ НП у м. Києві майора поліції Сергія Кобзєва від 14.08.2023 про відсутність станом на 11 год. 41 хв. 14.08.2023 позивача на робочому місці без поважних причин (т. 1, а.с. 29). 
У той же час матеріалами справи підтверджено, що події стосовно позивача, які стосуються складання протоколу про вчинення ним адміністративного правопорушення, яке описано судом вище, мали місце 14.08.2023 о 12.00 год.
Згідно зі змістом Висновку, у ході службового розслідування опитаний начальник відділу превентивної роботи Дніпровського УП ГУНП у м. Києві підполковник поліції Петрик Михайло Олександрович, серед іншого пояснив, що 14.08.2023 ОСОБА_1 на роботу не вийшов, після чого він зателефонував йому та запитав де він. Останній в телефонній розмові повідомив, що перебуває на території обслуговування та наразі планує їхати до управління поліції, але протягом години не прибув та на телефонні дзвінки не відповідав. Близько 11.57 Коваленко Д.Л. надіслав повідомлення про те, що його затримали працівники патрульної поліції та везуть на освідування до лікарні по вулиці Петра Запорожця, 20, у м. Києві. 
Аналіз вказаного дає суду підстави дійти до висновку, що 14.08.2025 після 11:57 безпосередній керівник позивача був обізнаний про причини та обставини відсутності ОСОБА_1 на робочому місці. 
У контексті встановлених обставин, суд зауважує, що акт про відсутність на службі 14.08.2023 № 11617/125/50/06-2023 не відповідає фактичних обставинам справи в повній мірі. Відтак, частково погоджується з твердженням представника позивача про відсутність належних та достатніх доказів не перебування позивача за місцем несення служби 14.08.2023 без поважних причин. 
Разом з цим, суд наголошує, що в матеріалах справи відсутні належні та достатні докази перебування ОСОБА_1 за місцем несення служби 15.08.2023. 
Одночасно надані позивачем пояснення з приводу відсутності його за місцем служби 15.08.2023, суд вважає неприйнятними, з огляду на таке. 
Так, позивач пояснив, що 15.08.2023, прокинувшись близько 08.00 год через серйозні проблеми зі здоров`ям, а саме неврологічні хвороби з хребтом він не зміг поворухнутися, через що не було можливості знайти телефон. Після чого, прокинувшись близько обіду, того ж дня він зателефонував лікарю, повідомив про вказану проблему зі здоров`ям, однак приїхати до лікарні не зміг. Лікар надав йому консультацію та повідомив, що наступного дня потрібно прибути до лікарні. 16.08.2023 він відвідав лікаря який після огляду відкрив йому лікарняний, про що ним було повідомлено своє керівництво. 
Суд надаючи оцінку таким поясненням позивача звертає увагу на те, що стверджуючи про суттєві неврологічні проблеми зі здоров`ям ОСОБА_1 не зміг зателефонувати керівництву та повідомити про причину своєї відсутності, проте зміг зателефонувати лікарю. Одночасно, стверджуючи про такі суттєві проблеми зі здоров`ям, зокрема неможливість рухатися, останній не викликав швидку допомогу, проте вже на наступний день зміг відвідати лікаря. Наведені обставини викликають сумнів стосовно згаданих пояснень ОСОБА_1 .
Крім цього в матеріалах справи відсутні належні та достатні докази, які б підтверджувати обставини повідомлення ОСОБА_1 причини своєї відсутності 16.08.2025 на службі, у тому числі повідомлення керівництва про відкриття лікарняного. 
Враховуючи викладене, суд погоджується з висновками дисциплінарної комісії, що означене вказує на недотримання позивачем службової дисципліни. 
Незважаючи на те, що в ході розгляду даної справи не знайшли свого підтвердження обставини відсутності позивача на робочому місці без поважних причин – 14.08.2023, інші обставини у своїй сукупності вказують на беззаперечний факт порушення ОСОБА_1 службової дисципліни. 
Отже, беручи до уваги викладене, суд погоджується з висновком відповідача щодо вчинення позивачем дисциплінарного проступку, який виразився у порушенні вимог пунктів 1, 6, 8 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, пунктів 1, 2 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015 № 580-VІІІ, Присяги працівника поліції, абзацу другого частини п`ятої статті 14 та абзацу восьмого частини другої статті 16 Закону України «Про дорожній рух» від 30.06.1993 № 3353-ХІІ, пунктів 1.3, 2.9 «а» Правил дорожнього руху України, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 10.10.2001 № 1306. 
Згідно з частиною другою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі – КАС України) у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Відповідно до частини першої статті 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Частиною першою статті 77 КАС України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Тобто, ці норми одночасно покладають обов`язок на сторін доводити суду обґрунтованість своїх тверджень або заперечень.
Положеннями частини першої статті 90 КАС України встановлено, що суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.
Отже, виходячи із заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та доказів, зібраних у справі, суд дійшов висновку про відповідність оскаржуваних рішень, критеріям, що встановлені частиною другою статті 2 КАС України, що є підставою для відмови у задоволенні позовних вимог у цій частині. 
Як наслідок, суд не вбачає правових підстав для задоволення позовних вимог щодо поновлення ОСОБА_1 та стягнення на його користь середнього заробітку за час вимушеного прогулу, з огляду на їх похідний характер. 
Керуючись статтями 242-246, 249, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд
в и р і ш и в: 
У задоволенні адміністративного позову відмовити. 

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Кушнова А.О.