Провадження №2/748/189/26	
 	Єдиний унікальний № 748/3051/25	

З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"06" лютого 2026 р.	м. Чернігів	

Чернігівський районний суд Чернігівської області
в складі головуючого - судді Костюкової Т.В.
за участю секретаря Гофрик К.С.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Чернігові в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА "АКЦЕНТ-БАНК" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором.,-
ВСТАНОВИВ:
11 вересня 2025 року через систему «Електронний суд», представник АТ "АКЦЕНТ-БАНК" - Шкапенко Олександр Віталійович, який діє на підставі довіреності в порядку передоручення від 19.02.2025, звернувся до Чернігівського районного суду Чернігівської області із вищезазначеним позовом, в якому просить стягнути з ОСОБА_1 на користь АТ "АКЦЕНТ-БАНК" заборгованість за кредитним договором № ABH0CT155101707316585422 від 07.02.2024 року у розмірі 72517,79 грн. станом на 11.09.2025 року, яка складається з наступного: 56999,01 грн. - загальний залишок заборгованості за наданим кредитом (тілом кредиту); 15008,80 грн. - загальний залишок заборгованості за процентами; 0,00 грн. - загальний залишок заборгованості за комісією; 509,98 грн. - загальний залишок заборгованості за пенею., а також, суму сплаченого судового збору.
Позовні вимоги мотивовано тим, що ОСОБА_1 звернувся до АТ «А-Банк» з метою отримання банківських послуг та підписав анкету-заяву про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг в АТ «А-Банку». 07.02. 2024 року між банком та ОСОБА_1 укладено кредитний договір № ABH0CT155101707316585422 від 07.02.2024 року, за умовами якого відповідач отримав кредит у розмірі 60000 грн строком на 60 місяців зі сплатою процентів за користування ним у розмірі 75% щорічно. Проте, зобов`язання щодо повернення кредитних коштів відповідач належним чином не виконував , у зв`язку з чим виникла заборгованість, яку добровільно не погашено.
Чернігівський районний суд Чернігівської області своєю ухвалою від 15 вересня 2025 року відкрив провадження в даній справі за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін.
В матеріалах справи міститься клопотання про проведення розгляду справи за відсутності позивача, проти ухвалення заочного рішення позивач не заперечує.
Відповідач двічі повідомлявся про розгляд справи за адресою місця реєстрації, конверти повернулися на адресу суд не врученими з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою» 
Порядок направлення судових повісток та повідомлень визначено ст. 128 ЦПК України. Так, відповідно до ч. 5 даної норми судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення – завчасно.
За правилами ч. 6 ст. 128 ЦПК України судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, - разом з копіями відповідних документів, надсилається до електронного кабінету відповідного учасника справи, а в разі його відсутності - разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення або кур`єром за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи.
Днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду (п. 3 ч. 8 ст. 128 ЦПК України).
ОСОБА_1 відповідно до ст. 128 ЦПК України вважається належним чином повідомленим про розгляд справим, відзиву на позов не подав, у зв`язку з чим суд зі згоди позивача, ухвалює заочне рішення по справі.
Дослідивши матеріали справи, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов такого висновку.
Судом встановлено, що 15.10.2019 року ОСОБА_1 звернувся до АТ «Акцент-Банк» з метою отримання банківських послуг і цього ж дня підписав анкету-заяву про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг в АТ «А-Банк» (а.с. 10). Своїм підписом відповідач засвідчив те, що заява разом з Умовами і Правилами надання банківських послуг і тарифами, правилами користування, основними умовами обслуговування та кредитування, розташованими в рекламному буклеті, складають між ним та банком договір про надання банківських послуг.
29.01.2024 року ОСОБА_1 підписав заяву про погодження використання удосконаленого електронного підпису (а.с.10 зворот).
07.02.2024 року ОСОБА_1 підписав заяву про надання послуги «Швидка готівка» № №ABH0CT155101707316585422 (а.с. 12-13), зміст якої свідчить про наступні умови кредитування: вид кредиту послуга «Швидка готівка»; тип кредиту кредит строковий; мета отримання кредиту придбання товару / здійснення платежу / оплата послуг; сума кредиту 60000 грн; строк кредиту 60 місяців з 07.02. 2024 року по 06.02.2029 року включно; процентна ставка (фіксована) 75 % на рік; розмір щомісячного платежу 3896,06 грн.
За умовами п. 10 указаної заяви погашення заборгованості за кредитом здійснюється шляхом зарахування коштів на рахунок № НОМЕР_1 
Відповідно до п. 11 кредитного договору у випадку порушення клієнтом зобов`язань із погашення заборгованості клієнт сплачує банку пеню у розмірі 0,07 % (не менше 1 грн) від суми простроченої заборгованості по кредиту за кожен день прострочки, при цьому пеня за невиконання зобов`язання щодо повернення кредиту та процентів за ним не може перевищувати подвійної облікової ставки НБУ, що діяла у період, за який сплачується пеня, та не може бути більшою за 15 відсотків суми простроченого платежу.
Цю заяву складено в електронній формі та підписано ОСОБА_1 шляхом накладення нею електронного підпису, який перевіряється за допомогою відкритого ключа 0310e36f0415b049e6c9f66791ee7d3343b12387140156be4311bba4d25e12eb8c
07 лютого 2024 року ОСОБА_1 підписав паспорт споживчого кредиту «Швидка готівка», а також Таблицю обчислення загальної вартості кредиту для споживача та реальної річної процентної ставки (а.с. 11, 13 зворот -14).
Фінансова установа зобов`язання за кредитним договором виконала. Копія меморіального ордеру № ТR.35197511.43885.65455 від 07.02.2024 року свідчить про те, що ОСОБА_1 отримав на банківський рахунок в АТ «А-Банк» грошові кошти у розмірі 60000,00 грн у якості кредиту згідно з договором № ABH0CT155101707316585422 від 07.02.2024 (а.с. 16 зворот).
Відповідно до наданого позивачем розрахунку заборгованості за договором № ABH0CT155101707316585422 від 07.02.2024, укладеним між АТ «А-Банк» та ОСОБА_1 загальний розмір заборгованість становить 72517,79 грн. станом на 11.09.2025 року грн (а.с. 17), з яких 56999,01 грн. грн – загальний залишок заборгованості за наданим кредитом (тілом кредиту); 15008,80 грн грн – за процентами; 509,98 грн грн – за пенею.
Випискою з Єдиного державного реєстру юридичних осіб підтверджено, що АТ «А-Банк» є юридичною особою (а.с. 19 зворот-20), яка відповідно до витягу з Державного реєстру банків здійснює банківську діяльність (а.с. 21).
Відповідно до ст. 627 ЦК України сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.
За правилами ч. 1 ст. 205 ЦК України правочин може вчинятися усно або в письмовій (електронній) формі. Сторони мають право обирати форму правочину, якщо інше не встановлено законом.
За змістом ст. 626, 628 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.
Згідно з ч. 1 ст. 634 ЦК України договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору.
Договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди (ч. 1 ст. 638 ЦК України).
Договір, укладений за допомогою інформаційно-телекомунікаційних систем за згодою обох сторін, вважається укладеним в письмовій формі (ч. 2 ст. 639 ЦК України).
Відповідно до ч. 1 ст. 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти.
Закон України «Про електронну комерцію» визначає організаційно-правові засади діяльності у сфері електронної комерції в Україні, встановлює порядок вчинення електронних правочинів із застосуванням інформаційно-телекомунікаційних систем та визначає права і обов`язки учасників відносин у сфері електронної комерції.
Відповідно до ст. 3 ЗУ «Про електронну комерцію» електронний договір - це домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав і обов`язків та оформлена в електронній формі.
За приписами ст. 11 Закону електронний договір укладається шляхом пропозиції його укласти (оферти) однією стороною та її прийняття (акцепту) другою стороною. Електронний договір вважається укладеним з моменту одержання особою, яка направила пропозицію укласти такий договір, відповіді про прийняття цієї пропозиції в порядку, визначеному частиною шостою цієї статті. Пропозиція укласти електронний договір (оферта) може бути зроблена шляхом надсилання комерційного електронного повідомлення, розміщення пропозиції (оферти) у мережі Інтернет або інших інформаційно-телекомунікаційних системах. Пропозиція укласти електронний договір (оферта) може включати умови, що містяться в іншому електронному документі, шляхом перенаправлення (відсилання) до нього.
Відповідно до ч. 6 ст.11 Закону відповідь особи, якій адресована пропозиція укласти електронний договір, про її прийняття (акцепт) може бути надана шляхом: надсилання електронного повідомлення особі, яка зробила пропозицію укласти електронний договір, підписаного в порядку, передбаченому ст. 12 цього Закону; заповнення формуляра заяви (форми) про прийняття такої пропозиції в електронній формі, що підписується в порядку, передбаченому ст. 12 цього Закону; вчинення дій, що вважаються прийняттям пропозиції укласти електронний договір, якщо зміст таких дій чітко роз`яснено в інформаційній системі, в якій розміщено таку пропозицію, і ці роз`яснення логічно пов`язані з нею.
Відповідно до ч. 1 ст. 12 Закону України «Про електронну комерцію» моментом підписання електронної правової угоди є використання: електронного підпису або електронного цифрового підпису відповідно до Закону України «Про електронний цифровий підпис», за умови використання коштів електронного цифрового підпису всіма сторонами електронної правової угоди; електронний підпис одноразовим ідентифікатором, визначеними цим Законом; аналога власноручного підпису (факсимільного відтворення підпису за допомогою засобів механічного або іншого копіювання, іншого аналога власноручного підпису) при письмовій згоді сторін, у якій мають міститися зразки відповідних аналогів власноручних підписів.
Приписами ст. 525, 526 ЦК України встановлено, що одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства.
Виконання зобов`язання може забезпечуватися неустойкою, порукою, гарантією, заставою, притриманням, завдатком, правом довірчої власності (ч. 1 ст. 546 ЦК України).
Частинами 1, 3 ст. 549 ЦК України визначено, що неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити на користь кредитора пеню в розмірі подвійної облікової ставки Національного банку України, що діяла у період, за який сплачується пеня. Договором може бути визначено менший розмір пені.
Предметом неустойки може бути грошова сума, рухоме і нерухоме майно. Якщо предметом неустойки є грошова сума, її розмір встановлюється договором або актом цивільного законодавства. Розмір неустойки, встановлений законом, може бути збільшений у договорі (ч. 1, 2 ст. 551 ЦК України).
Приписами ст. 81 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень; докази подаються сторонами та іншими учасниками справи; доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Відповідно ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.
Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (ч. 1 ст. 77 ЦПК України).
Позивач, пред`явивши до ОСОБА_1 вимоги про стягнення заборгованості, просив, у тому числі, крім тіла кредиту, стягнути заборгованість за процентами та пенею.
Суд зауважує, що підписана ОСОБА_1 07.02. 2024 року за допомогою електронного підпису 0310e36f0415b049e6c9f66791ee7d3343b12387140156be4311bba4d25e12eb8c заява про надання послуги «Швидка готівка» свідчить про те, що сторонами погоджено:
- суму кредиту 60000,00 грн;
- строк кредиту 60 місяців з 07.02.2024 року по 06.02.2029 року включно;
- процентну ставку (фіксовану) 75 % на рік;
- розмір щомісячного платежу у сумі 3896,06 грн.
Статтею 1 ЗУ «Про електронний цифровий підпис» визначено, що електронний цифровий підпис – вид електронного підпису, отриманого за результатом криптографічного перетворення набору електронних даних, який додається до цього набору або логічно з ним поєднується і дає змогу підтвердити його цілісність та ідентифікувати підписувача. Електронний цифровий підпис накладається за допомогою особистого ключа та перевіряється за допомогою відкритого ключа; підписувач – особа, яка на законних підставах володіє особистим ключем та від свого імені або за дорученням особи, яку вона представляє, накладає електронний цифровий підпис під час створення електронного документа.
Отже, встановлено, що відповідач, уклавши електронну угоду, підписав заяву про надання послуги «Швидка готівка», яка по суті є кредитним договором, за допомогою електронного підпису, який відповідає наведеним вище вимогам закону. 
Матеріалами справи підтверджується, що ОСОБА_1 частково виконував умови кредитування, зокрема, перераховувавши кошти на погашення заборгованості підтвердженням чого є наданий стороною позивача розрахунок заборгованості за договором № ABH0CT155101707316585422 від 07.02.2024 року ( а.с 15 зворот-16)
Не можна вважати неукладеним договір після його повного чи часткового виконання сторонами. Якщо дії сторін свідчать про те, що договір фактично був укладений, суд має розглянути по суті питання щодо відповідності цього договору вимогам закону (висновки Великої Палати Верховного Суду у справі № 338/180/17, викладені у постанові від 05 червня 2018 року).
Отже сторони погодили умови кредитування щодо сплати процентів за користування кредитними коштами та їх розмір, які викладені у заяві про надання послуги «Швидка готівка» № ABH0CT155101707316585422 від 07.02.2024 року.
Підписавши за допомогою електронного підпису, що перевіряється за допомогою відкритого ключа 0310e36f0415b049e6c9f66791ee7d3343b12387140156be4311bba4d25e12eb8c , заяву про надання послуги «Швидка готівка» №ABH0CT155101707316585422 від 07.02.2024 року ОСОБА_1 погодився з визначеними у ній умовами кредитування, в тому числі і щодо розміру процентної ставки за кредитом.
Таким чином, матеріалами справи підтверджуються доводи фінансової установи про те, що в укладеному правочині сторони належно погодили умови щодо нарахування та сплати процентів за кредитом.
Я свідчить розрахунок заборгованості ОСОБА_1 за договором №ABH0CT155101707316585422 від 07.02.2024 року, загальний залишок заборгованості за процентами за період з 07.02.2024 року по 11.09. 2025 року становить 15008,80 грн, а розрахунок процентів здійснено позивачем відповідно до погоджених умов кредитування із розрахунку 75% на рік
Зважаючи на викладене, наявні правові підстави для задоволення позовних вимог АТ «А-Банк» про стягнення заборгованості за процентами у сумі 15008,80 грн.
Водночас , вирішуючи питання щодо стягнення пені суд зауважує наступне.
Указом Президента України № 64/2022 від 24 лютого 2022 року на всій території України введено воєнний стан, строк якого неодноразово продовжувався і який безперервно триває з 24 лютого 2022 року до теперішнього часу, включаючи дату постановлення оскаржуваного судового рішення.
ЗУ «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо дії норм на період дії воєнного стану» від 15 березня 2022 року розділ «Прикінцеві та перехідні положення» ЦК України доповнено п. 18, відповідно до якого у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування у разі прострочення позичальником виконання грошового зобов`язання за договором, відповідно до якого позичальнику було надано кредит (позику) банком або іншим кредитодавцем (позикодавцем), позичальник звільняється, зокрема, від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. Неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем).
Враховуючи вказані приписи та ту обставину, що заяву про надання послуги «Швидка готівка» №ABH0CT155101707316585422 від 07.02.2024 року укладено після введення воєнного стану на території України підстави для стягнення пені в розмірі 509,98 грн відсутні. 
Таким чином суд прийшов до висновку щодо часткового задоволення позовним вимог, з урахуванням чого з відповідача на користь позивача підлягає стягненню заборгованість за кредитним договором № ABH0CT155101707316585422 від 07.02.2024 року у розмірі 72007,81 грн, яка виникла станом 11.09.2025 року, яка складається з наступного: 56999,01 грн. - загальний залишок заборгованості за наданим кредитом (тілом кредиту) та 15008,80 грн. - загальний залишок заборгованості за процентами.
При вирішенні питання про розподіл судових витрат суд виходить з наступного.
Судовий збір, відповідно до ч.1ст. 141 ЦПК України, покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Позивачем заявлені вимоги про стягнення витрат по сплаті судового збору в сумі 2422,40 грн.
Судом задоволено позовні вимоги на 99,30% на загальну суму 72007,81 грн, отже з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір в сумі 2405,44 грн (2422,40 х 72007,81 грн/72517,79), що пропорційно задоволеним позовним вимогам.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.526,530,610,612,625,1050,1054,1056-1 ЦК, ч. 5ст. 12 Закону України «Про споживче кредитування», ст.ст.133,141,263-265,268,280 ЦПК, суд,-
у х в а л и в:
Позовні вимоги АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА "АКЦЕНТ-БАНК" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором – задовольнити частково.
Стягнути з ОСОБА_1 на користь АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА "АКЦЕНТ-БАНК" заборгованість за кредитним договором № ABH0CT155101707316585422 від 07.02.2024 року у розмірі 72007( сімдесят дві тисячі сім) грн 81 коп, яка складається з 56999,01 грн. - загальний залишок заборгованості за наданим кредитом (тілом кредиту) та 15008,80 грн. - загальний залишок заборгованості за процентам, яка виникла станом на 11.09.2025 року.
В іншій частині позовних вимог – відмовити
Стягнути з ОСОБА_1 на користь АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА "АКЦЕНТ-БАНК" понесені судові витрати по сплаті судового збору за подання позову у розмірі 2405,44 грн. 
Письмову заяву про перегляд заочного рішення може бути подано відповідачем до Чернігівського районного суду Чернігівської області протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Відповідач, якому рішення не було вручено в день його проголошення, має право протягом двадцяти днів з дня вручення заочного рішення подати заяву на поновлення пропущеного строку на подання заяви про перегляд заочного рішення.
Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Чернігівського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому не було вручено рішення у день його складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження протягом тридцяти днів з дня вручення йому відповідного рішення суду.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Відомості про учасників справи відповідно до п. 4 ч. 5 ст. 265 ЦПК України:
Позивач: АКЦІОНЕРНЕ ТОВАРИСТВО "АКЦЕНТ-БАНК" адреса місцезнаходження: 49074, м. Дніпро, вул. Батумська, буд. 11, ЄДРПОУ: 14360080
Відповідач: ОСОБА_1 зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_2 

Суддя            Т.В.Костюкова