ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КІРОВОГРАДСЬКОЇ ОБЛАСТІ
вул. В`ячеслава Чорновола, 29/32, м. Кропивницький, 25006, 
тел. (0522) 30-10-22, 30-10-23, код ЄДРПОУ 03499951,
e-mail: inbox@kr.arbitr.gov.ua, web: http://kr.arbitr.gov.ua

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 січня 2026 року		Справа № 912/2779/25	

Господарський суд Кіровоградської області у складі судді Кузьміної Б.М., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін справу № 912/2779/25
за позовом Кропивницької міської ради (25002, м. Кропивницький, вул. Велика Перспективна, 41) 
до відповідача фізичної особи - підприємця Серобяна Мікаела Володимировича ( АДРЕСА_1 )
про стягнення 53 202,92 грн,
ВСТАНОВИВ:
До Господарського суду Кіровоградської області надійшла позовна заява Кропивницької міської ради до фізичної особи - підприємця Серобяна Мікаела Володимировича про стягнення заборгованості з орендної плати за користування земельною ділянкою у розмірі 194 183,61 грн, з покладенням на відповідача витрат зі сплати судового збору.
На обґрунтування позовних вимог позивач послався на невиконання відповідачем обов`язку зі сплати орендної плати за договором оренди земельної ділянки № 125 від 08.12.2014 та утворення заборгованості в сумі 194 183,61 грн за період з 01.01.2021 по 31.08.2025.
Ухвалою від 30.10.2025 суд прийняв позовну заяву до розгляду та відкрив провадження у справі № 912/2779/25; постановив справу № 912/2779/25 розглядати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними матеріалами; розпочати розгляд справи по суті в порядку спрощеного позовного провадження через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі.
13.11.2025 від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, за змістом якого відповідач заперечує проти позовних вимог.
На обґрунтування заперечень проти позову відповідач зазначає, що позивач визначив розмір орендної плати та суму заборгованості, виходячи з нормативної грошової оцінки земельної ділянки, визначеної витягом з технічної документації від 23.10.2025, сформованим із застосуванням Методики нормативної грошової оцінки земельних ділянок, затвердженої постановою Кабінету Міністрів України від 03.11.2021 №1147. Водночас відповідач зазначає, що на спірний період нормативна грошова оцінка земельної ділянки мала визначатися на підставі витягу з технічної документації від 20.02.2019, відповідно до якого її розмір становив 4 095 872,56 грн, з урахуванням коефіцієнтів індексації, оскільки нова технічна документація у встановленому законом порядку не затверджувалась. Крім того, відповідач зазначає, що орендна плата за користування земельною ділянкою сплачувалась ним у повному обсязі, що підтверджується платіжними документами, у зв`язку з чим заборгованість за договором оренди землі відсутня. 
19.11.2025 позивач подав до суду заяву про зміну підстав позову, в якій просив суд:
"1. Прийняти нашу заяву про зміну підстав позову;
2. Зменшити розмір позовних вимог та стягнути з Фізичної особи-підприємця Серобяна Мікаела Володимировича (Код РНОКПП: НОМЕР_1 ) на користь Кропивницької міської ради (Код ЄДРПОУ: 26241020) заборгованість з орендної плати за користування земельною ділянкою по просп. Промисловий, 5, в м. Кропивницькому, з кадастровим номером 3510100000:19:162:0026 згідно договору оренди землі від 08 грудня 2014 року № 125 у розмірі 53 202, 92 грн.
3. Стягнути з Фізичної особи-підприємця Серобяна Мікаела Володимировича (Код РНОКПП: НОМЕР_1 ) на користь Кропивницької міської ради (Код ЄДРПОУ: 26241020) судовий збір у розмірі 3028 грн".
На обґрунтування заяви позивач вказав на те, що після ознайомлення з відзивом на позовну заяву йому стало відомо про наявність витягу з технічної документації про нормативно-грошову оцінку земельної ділянки від 20.02.2019 №3132, згідно з яким нормативно-грошова оцінка земельної ділянки з кадастровим номером 3510100000:19:162:0026, площею 9493,00 кв.м станом на лютий 2019 року становила 4 095 872,56 грн. Про наявність витягу з нормативно-грошової оцінки станом на 2019 рік Кропивницькій міській раді на момент пред`явлення позовної заяви відомо не було. Позивач вказав, що не заперечує щодо застосування нормативно-грошової оцінки земельної ділянки згідно з витягом від 20.02.2019 №3132, оскільки виконання зобов`язань за договором відповідачем виконувалось у відповідності з цим витягом. У заяві наведений новий розрахунок боргу за договором на суму 53 202,92 грн за період з 01.01.2021 по 31.08.2025.
20.11.2025 від відповідача надійшли заперечення на заяву позивача про зміну підстав позову. Відповідач у поданих запереченнях зазначає, що позивач не надав належних, точних та достовірних доказів на підтвердження заявленої заборгованості з орендної плати за користування земельною ділянкою, зокрема не підтвердив розмір та періоди виникнення боргу первинними документами чи офіційними даними податкового органу. Вказує, що подана позивачем інформація суперечлива, оскільки фактично проведені відповідачем платежі за відповідні періоди не враховані, що призвело до неправильного визначення суми заборгованості. За твердженням відповідача, ним у період з 2021 року по 2025 року було здійснено оплат на загальну суму 1 111 503,44 грн, що підтверджується платіжними документами, однак ці платежі позивачем не включені до розрахунку боргу. Відповідач також зазначає, що позивач не обґрунтував заявленого коригування розміру орендної плати, а тому на момент подання позову достовірні дані про існування та розмір заборгованості відсутні.
20.11.2025 від позивача надійшли додаткові пояснення у справі, у яких позивач щодо розбіжності в розмірах заборгованості зазначає, що витяг з нормативно-грошової оцінки земельної ділянки від 20.02.2019 №3132, який було подано відповідачем разом з відзивом на позовну заяву, позивачу стало відомо лише 13.11.2025, у зв`язку з чим міська рада врахувала дану інформацію та погодилась з тим, що належним доказом нарахування розміру орендної плати буде саме витяг, який підтверджує нормативно-грошову оцінку станом на 2019 рік, оскільки за цим розрахунком відповідач сплачував орендну плату. Щодо врахування платіжних інструкцій позивач зазначає, що в заяві про зміну підстав позову зазначалось, що предметом позову є заборгованість по 31.08.2025 включно, а відповідно до призначення платежу від 29.08.2025 №215 відповідач сплатив 23 024,00 грн за 07 місяць 2025 року і дана сплата була врахована під час пред`явлення позову; відповідно до призначення платежу від 29.09.2025 №237 відповідач сплатив 23 024,00 грн за 08 місяць 2025 року і дана сплата була врахована під час пред`явлення позову; відповідно до призначення платежу від 28.10.2025 №260 відповідач сплатив 23 024,00 грн за 09 місяць 2025 року і дана платіжна інструкція на момент пред`явлення позову до позивача не надходила, а також не підлягає врахуванню під час розрахунку заборгованості, оскільки виходить за період, за який утворена заборгованість, заявлена до стягнення з відповідача. 
Ухвалою від 01.12.2025 суд заяву Кропивницької міської ради від 19.11.2025 у справі №912/2779/25 прийняв до розгляду та постановив здійснювати подальший розгляд справи №912/2779/25 з урахуванням зменшених позовних вимог. 
Відповідно до частини 4 статті 240 Господарського процесуального кодексу України у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи суд підписує рішення без його проголошення.
За частиною 2 статті 252 Господарського процесуального кодексу України розгляд справи по суті в порядку спрощеного провадження починається з відкриття першого судового засідання або через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі, якщо судове засідання не проводиться.
Дослідивши пояснення учасників справи, наведені в заявах по суті справи, та наявні у справі докази, господарський суд встановив обставини, які є предметом доказування у справі.
08.12.2014 Кіровоградською міською радою (Орендодавець) та фізичною особою - підприємцем Серобяном Мікаелом Володимировичем (Орендар) укладено договір оренди земельної ділянки №125 (далі - Договір, а.с. 13-18), згідно з розділом 1 якого Орендодавець, на підставі рішення Кіровоградської міської ради від 28.10.2014 №3536 "Про передачу ФОП Серобяну М.В. в оренду земельної ділянки по прос. Промисловому, 5" надає, а Орендар приймає в строкове платне користування земельну ділянку (код КВЦПЗ 10.02) загальною площею 0,9493 га для розміщення виробничої бази, яка знаходиться: м. Кіровоград, просп. Промисловий, 5. 
Відповідно до розділу 2 Договору, в оренду передається земельна ділянка загальною площею 0,9493 га для розміщення виробничої бази, за рахунок земель промисловості, транспорту, зв`язку, енергетики, оборони та іншого призначення. Кадастровий номер земельної ділянки - 3510100000:19:162:0026 (пункт 2.1). 
Нормативна грошова оцінка земельної ділянки згідно з витягом з технічної документації про грошову оцінку земельної ділянки видана управлінням Держземагентства від 11.11.2014 №1558/04-24-14 становить 1 792 968 грн 07 коп (пункт 2.3). 
Відповідно до розділу 3. Договору, договір укладено на 25 (двадцять п`ять) років.
Згідно з розділом 4. Договору, Орендна плата вноситься орендарем у формі та розмірі: у грошовій формі у розмірі 5% від нормативної грошової оцінки земельної ділянки, що становить 89 648,40 грн на рік, або 7 470,70 грн на місяць згідно з розрахунком, що додається до цього договору, починаючи з дня державної реєстрації договору оренди землі. 
Орендна плата вноситься Орендарем не пізніше 28-го числа кожного місяця наступного за звітним, у розмірі, встановленому п. 4.1. Договору. 
Обчислення розміру орендної плати за земельну ділянку державної або комунальної власності здійснюється з урахуванням їх цільового призначення, коефіцієнтів індексації, визначених законодавством. В разі зміни коефіцієнтів індексації, індексів інфляції, визначених законодавством, Орендар самостійно розраховує (індексує) нормативну грошову оцінку земельної ділянки на момент сплати орендної плати без укладення додаткової угоди з Орендодавцем. 
Згідно із розділом 10. Договору, орендар зобов`язаний, з поміж іншого, своєчасно і повному обсязі вносити орендну плату.
Договір підписаний сторонами та скріплений печатками.
Згідно із витягом із технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок від 20.02.2019 №3132 нормативна грошова оцінка земельної ділянки з кадастровим номером 3510100000:19:162:0026 становить 4 095 872,56 грн (а.с. 49 зворотна сторона).
Нормативно-грошова оцінка земельної ділянки станом на 2019, 2020, 2021 роки є незмінною і становить 4 095 872,56 грн. 
За наведеним у заяві від 19.11.2025 розрахунком, нормативна грошова оцінка земельної ділянки за період із 01 січня 2021 року по 31 грудня 2021 року становить 4 095 872,56 грн, з 01 січня 2022 року по 31 грудня 2022 року - 4 505 459,82 грн, з 01 січня 2023 року по 31 грудня 2023 року - 5 181 278,79 грн, з 01 січня 2024 року по 31 грудня 2024 року - 5 445 524,01 грн, з 01 січня 2025 року по 31 грудня 2025 року - 6 098 986,89 грн, а, отже, орендна плата за користування земельною ділянкою становить період з 01 січня 2021 року по 31 грудня 2021 року - 204 793,63 грн, з 01 січня 2022 року по 31 грудня 2022 року - 225 272,99 грн, з 01 січня 2023 року по 31 грудня 2023 року - 259 063,94 грн, з 01 січня 2024 року по 31 грудня 2024 року - 272 276,20 грн, з 01 січня 2025 року по 31 серпня 2025 року - 304 949,34 грн. 
За твердженням позивача, на порушення взятих на себе зобов`язань відповідачем не сплачується орендна плата за користування земельною ділянкою у встановленому poзмірі та строки, у зв`язку з чим виникла заборгованість зі сплати орендних платежів, що згідно з наведеним у заяві від 19.11.2025 розрахунком за період з 01.01.2021 по 31.08.2025 становить 53 202,92 грн.
Вказані обставини стали підставою для звернення позивача до суду.
Ухвалюючи рішення у справі, господарський суд враховує таке.
Відносини, пов`язані з орендою землі, регулюються Земельним кодексом України, Цивільним кодексом України, Законом України "Про оренду землі", іншими законами України та нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до них, а також договором оренди.
Відповідно до Закону України "Про оренду землі" договір оренди землі - це договір, за яким орендодавець зобов`язаний за плату передати орендареві земельну ділянку у володіння і користування на певний строк, а орендар зобов`язаний використовувати земельну ділянку відповідно до умов договору та вимог земельного законодавства (стаття 13 Закону).
Договір оренди землі укладається у письмовій формі і за бажанням однієї із сторін може бути посвідчений нотаріально (стаття 14 Закону).
Згідно з положеннями Закону України "Про оренду землі" орендодавцями земельних ділянок, що перебувають у комунальній власності, є сільські, селищні, міські ради в межах повноважень, визначених законом (стаття 4); орендарями земельних ділянок є юридичні або фізичні особи, яким на підставі договору оренди належить право володіння і користування земельною ділянкою (стаття 5).
За статтею 96 Земельного кодексу України землекористувачі зобов`язані своєчасно сплачувати земельний податок або орендну плату.
Частиною 1 статті 24 Закону України "Про оренду землі" визначено, що орендодавець має право вимагати від орендаря, зокрема, своєчасного внесення орендної плати за земельну ділянку.
Орендар земельної ділянки зобов`язаний, серед іншого, своєчасно та в повному обсязі сплачувати орендну плату за земельну ділянку (частина 2 статті 25 Закону України "Про оренду землі").
Згідно з частиною 1 статті 509 Цивільного кодексу України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від вчинення певної дії (негативне зобов`язання), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.
Відповідно до статей 525, 526 Цивільного кодексу України одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Згідно з частиною 1 статті 530 Цивільного кодексу України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).
Договір є обов`язковим для виконання сторонами (стаття 629 Цивільного кодексу України).
Згідно з вимогами Закону України "Про оренду землі" однією з істотних умов договору оренди землі є орендна плата із зазначенням її розміру, індексації, способу та умов розрахунків, строків, порядку її внесення і перегляду та відповідальності за її несплату (частина 1 статті 15 Закону України "Про оренду землі").
Орендна плата за землю - це платіж, який орендар вносить орендодавцеві за користування земельною ділянкою згідно з договором оренди землі. Розмір, умови і строки внесення орендної плати за землю встановлюються за згодою сторін у договорі оренди (крім строків внесення орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, які встановлюються відповідно до Податкового кодексу України). Обчислення розміру орендної плати за землю здійснюється з урахуванням індексів інфляції, якщо інше не передбачено договором оренди (частини 1-3 статті 21 Закону України "Про оренду землі").
Пунктом 14.1.136 статті 14 Податкового кодексу України передбачено, що орендна плата - обов`язковий платіж за користування земельною ділянкою державної або комунальної власності на умовах оренди.
Статтею 288 Податкового кодексу України встановлено, що підставою для нарахування орендної плати за земельну ділянку є договір оренди такої земельної ділянки (п. 288.1.). Розмір та умови внесення орендної плати встановлюються у договорі оренди між орендодавцем (власником) і орендарем (пункт 288.4.). Податковий період, порядок обчислення орендної плати, строк сплати та порядок її зарахування до бюджетів застосовується відповідно до вимог статей 285-287 цього розділу (пункт 288.7).
Положеннями пункту 289.1 статті 289 Податкового кодексу України передбачено, що для визначення розміру податку та орендної плати використовується нормативна грошова оцінка земельних ділянок, у тому числі право на які фізичні особи мають як власники земельних часток (паїв), з урахуванням коефіцієнта індексації, визначеного відповідно до законодавства.
Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин, здійснює управління у сфері оцінки земель та земельних ділянок.
Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин, за індексом споживчих цін за попередній рік щороку розраховує величину коефіцієнта індексації нормативної грошової оцінки земель (Кі), на який індексується нормативна грошова оцінка земель і земельних ділянок, у тому числі право на які фізичні особи мають як власники земельних часток (паїв), на 1 січня поточного року, що визначається за формулою: Кi = І:100, де І - індекс споживчих цін за попередній рік.
У разі якщо індекс споживчих цін перевищує 115 відсотків, такий індекс застосовується із значенням 115.
Коефіцієнт індексації нормативної грошової оцінки земель застосовується кумулятивно залежно від дати проведення нормативної грошової оцінки земель, зазначеної в технічній документації з нормативної грошової оцінки земель та земельних ділянок.
Порядок проведення нормативної грошової оцінки земельних ділянок встановлено Законом України "Про оцінку земель".
Відповідно до статті 5 Закону України "Про оцінку земель" нормативна грошова оцінка земельних ділянок використовується, зокрема, для визначення розміру орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності.
Частиною 1 статті 13 Закону України "Про оцінку земель" встановлено обов`язкове проведення нормативної грошової оцінки земельних ділянок у разі визначення розміру орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності.
Нормативна грошова оцінка земельних ділянок, яка являє собою капіталізований рентний дохід із земельної ділянки, визначений за встановленими і затвердженими нормативами (стаття 1 Закону України "Про оцінку земель").
Згідно з частиною 1 статті 15 Закону України "Про оцінку земель" підставою для проведення оцінки земель (бонітування ґрунтів та нормативної грошової оцінки земельних ділянок) є рішення органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування.
За змістом статті 18 Закону України "Про оцінку земель" нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться відповідно до норм, правил, а також інших нормативно-правових актів на землях усіх категорій та форм власності. Нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться: розташованих у межах населених пунктів незалежно від їх цільового призначення - не рідше ніж один раз на 5-7 років; розташованих за межами населених пунктів земельних ділянок сільськогосподарського призначення - не рідше ніж один раз на 5-7 років, а несільськогосподарського призначення - не рідше ніж один раз на 7-10 років. Нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться юридичними особами, які є розробниками документації із землеустрою відповідно до Закону України "Про землеустрій".
Порядок затвердження технічної документації з оцінки земель визначений статтею 23 Закону України "Про оцінку земель". Частинами першою, третьою та четвертою цієї статті передбачено, що технічна документація з бонітування ґрунтів та нормативної грошової оцінки земельних ділянок затверджується відповідною сільською, селищною, міською радою. Протягом місяця з дня надходження технічної документації з бонітування ґрунтів, нормативної грошової оцінки відповідна сільська, селищна, міська рада розглядає та приймає рішення про затвердження або відмову в затвердженні такої технічної документації. Витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки видається органами, що здійснюють ведення Державного земельного кадастру. Рішення рад, зазначених у цій статті, щодо технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок набирають чинності у строки, встановлені відповідно до пункту 271.2 статті 271 ПК України.
Пунктом 271.2 статті 271 Податкового кодексу України встановлено, що рішення рад щодо нормативної грошової оцінки земельних ділянок офіційно оприлюднюється відповідним органом місцевого самоврядування до 15 липня року, що передує бюджетному періоду, в якому планується застосування нормативної грошової оцінки земель або змін (плановий період). В іншому разі норми відповідних рішень застосовуються не раніше початку бюджетного періоду, що настає за плановим періодом.
Отже, нормативна грошова оцінка земель встановлюється шляхом затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок, яка здійснюється відповідною сільською, селищною, міською радою. Зазначене імперативне регулювання унеможливлює встановлення нормативної грошової оцінки земельних ділянок договором, зокрема, договором між органом місцевого самоврядування і орендарем.
Водночас, обов`язковість врахування нормативної грошової оцінки земельної ділянки державної та комунальної власності під час визначення розміру орендної плати встановлена законом (абзац другий частини першої статті 13 Закону України "Про оцінку земель"). Отже, у разі зміни нормативної грошової оцінки земельної ділянки державної та комунальної власності змінюється також розмір орендної плати. Зазначене відповідає положенням частини другої статті 632 ЦК України, відповідно до якої зміна ціни після укладення договору допускається лише у випадках і на умовах, встановлених договором або законом.
З моменту початку застосування відповідно до пункту 271.2 статті 271 Податкового кодексу України нового розміру нормативної грошової оцінки земельних ділянок державної та комунальної власності автоматично змінюються і права та обов`язки сторін договору оренди в частині розміру орендної плати, якщо він визначений у відсотковому співвідношенні до нормативної грошової оцінки.
Аналогічні правові висновки висловлені Великою Палатою Верховного Суду у пунктах 69-103 постанови від 05.06.2024 у справі №914/2848/22.
Матеріалами справи підтверджено, що фізична особа - підприємець Серобян Мікаел Володимирович на підставі укладеного Договору отримав у користування земельну ділянку з кадастровим номером 3510100000:19:162:0026 та зобов`язався сплачувати орендну плату в розмірі і строки, встановлені Договором.
Згідно з умовами Договору, що узгоджуються з положеннями Податкового кодексу України, орендна плата встановлена в розмірі 5% від нормативної грошової оцінки земельної ділянки на рік та становить 7 470,70 грн на місяць.
Рішенням міської ради від 12.07.2018 №1750, яке оприлюднено у "Вечірній газеті" 13.07.2018, затверджено технічну документацію з нормативної грошової оцінки земель міста Кропивницький.
Розмір нормативної грошової оцінки земельної ділянки з кадастровим номером 3510100000:19:162:0026 за 2019 рік становить 4 095 872,56 грн, відповідно до витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки від 20.02.2019 № 3132.
Орендна плата на рік у 2021 році становить: 4 095 872,56 * 5% = 204 793,63 грн.
Орендна плата на місяць: 204 793,63 / 12 = 17 066,14 грн.
Нормативно-грошова оцінка земельної ділянки станом на 2022 рік становить 4 505 459,82 грн (4 095 872,56 * 1,1)
Орендна плата на рік у 2022 році становить: 4 505 459,82 * 5% = 225 272,99 грн.
Орендна плата на місяць: 225 272,99 / 12 = 18 772,75 грн.
Нормативно-грошова оцінка земельної ділянки станом на 2023 рік становить 5 181 278,79 грн (4 505 459, 82* 1,15)
Орендна плата на рік у 2023 році становить: 5 181 278, 79 * 5% = 259 063,94 грн.
Орендна плата на місяць: 259 063,94 / 12 = 21 588,66 грн.
Нормативно-грошова оцінка земельної ділянки станом на 2024 рік становить 5 445 524,01 грн (5 181 278,79 * 1,051)
Орендна плата на рік у 2024 році становить: 5 445 524,01 * 5% = 272 276,20 грн. 
Орендна плата на місяць: 272 276,20 / 12 = 22 689,68 грн.
Нормативно-грошова оцінка земельної ділянки станом на 2025 рік становить 6 098 986,89 грн (5 445 524,01 * 1,12)
Орендна плата на рік у 2025 році становить - 6 098 986,89 * 5% = 304 949,34 грн.
Орендна плата на місяць - 304 949, 34 / 12 = 25 412,45 грн.
Орендна плата з 01 січня по 31 серпня 2025 року: 25 412,45 * 8 = 203 299,60 грн. 
Ураховуючи погоджену в договорі ставку орендної плати в розмірі 5% від нормативної грошової оцінки земельної ділянки, розмір орендної плати за спірний період становить 1 164 706,36 грн.
Відповідач фактично сплатив за вказаний період 1 111 503,44 грн, що визнається відповідачем у відзиві на позовну заяву.
З урахуванням наведених положень позивачем заявлено до стягнення з відповідача 53 202,92 грн (1 164 706,36 - 1 111 503,44) боргу за Договором за період з 01.01.2021 по 31.08.2025.
Докази сплати відповідачем орендної плати на суму 53 202,92 грн у справі відсутні.
Перевіривши виконаний позивачем розрахунок заборгованості відповідача з орендної плати за Договором, господарський суд дійшов висновку, що розмір заборгованості визначено правильно відповідно до умов Договору та чинного законодавства, що не спростовано відповідачем.
Отже, позовна вимога про стягнення з відповідача заборгованості з орендної плати в розмірі 53 202,92 грн є обґрунтованою та підлягає задоволенню повністю.
Щодо доводів відповідача про відсутність заборгованості з орендної плати та врахування здійснених ним платежів, суд зазначає таке. 
Як вбачається з матеріалів справи, предметом даного спору є стягнення заборгованості з орендної плати за період з 01.01.2021 по 31.08.2025 включно. 
Посилання відповідача на здійснення платежів 29.08.2025, 29.09.2025 та 28.10.2025 суд оцінює з урахуванням призначення відповідних платежів, зазначених у платіжних інструкціях. 
Зокрема, згідно з платіжною інструкцією від 29.08.2025 №215 відповідачем сплачено орендну плату за липень 2025 року, а відповідно до платіжної інструкції від 29.09.2025 №237 орендну плату сплачено за серпень 2025 року. Вказані суми були враховані позивачем під час формування розрахунку заборгованості та на момент звернення до суду з позовом. 
Водночас, платіж, здійснений відповідачем 28.10.2025 за платіжною інструкцією №260, має призначення - орендна плата за вересень 2025 року, тобто стосується періоду, який не входить до предмета спору. За таких обставин зазначений платіж обґрунтовано не був врахований позивачем при визначенні розміру заборгованості за спірний період. 
Доводи відповідача про те, що орендна плата відповідно до пункту 4.3. договору оренди землі підлягає сплаті до 28 числа місяця, наступного за звітним, самі по собі не спростовують наявності заборгованості станом на дату, за яку заявлено позовні вимоги, та не змінюють період, за який здійснюється стягнення. 
Крім того, суд враховує правову позицію Верховного Суду від 05.12.2018 у справі №Б8/036-11, у справі № 903/333/17 від 14.03.2018, відповідно до якої визначення призначення платежу у платіжних документах належить виключно платнику, а суд зобов`язаний оцінювати сплату грошових коштів саме з урахуванням зазначеного платником призначення. 
Щодо посилання відповідача на пункт 87.9 статті 87 Податкового кодексу України, суд зазначає, що відповідно до цієї норми, у разі наявності у платника податків податкового боргу, контролюючі органи зобов`язані зарахувати кошти, що сплачує такий платник податків, в рахунок погашення податкового боргу згідно з черговістю його виникнення незалежно від напряму сплати, визначеного платником податків. У такому ж порядку відбувається зарахування коштів, що надійдуть у рахунок погашення податкового боргу платника податків відповідно до статті 95 цього Кодексу або за рішенням суду у випадках, передбачених законом.
За пунктом 41.1 статті 41 Податкового кодексу України контролюючими органами є: податкові органи (центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, його територіальні органи) - щодо дотримання законодавства з питань оподаткування (крім випадків, визначених підпунктом 41.1.2 цього пункту), законодавства з питань сплати єдиного внеску, а також щодо дотримання іншого законодавства, контроль за виконанням якого покладено на центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, чи його територіальні органи; митні органи (центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну митну політику, його територіальні органи) - щодо дотримання законодавства з питань митної справи та оподаткування митом, акцизним податком, податком на додану вартість, іншими податками та зборами, які відповідно до податкового, митного та іншого законодавства справляються у зв`язку із ввезенням (пересиланням) товарів на митну територію України або територію вільної митної зони або вивезенням (пересиланням) товарів з митної території України або території вільної митної зони.
Суд погоджується з доводами позивача про те, що орендна плата за земельну ділянку, яка перебуває в державній або в комунальній власності, має подвійну правову природу, оскільки, з одного боку, є передбаченим договором оренди землі платежем, який орендар вносить орендодавцеві за користування земельною ділянкою (частина 1 статті 21 Закону України "Про оренду землі", підпункт 14.1.136 пункту 14.1 статті 14 Податкового кодексу України), а з іншого боку, є однією з форм плати за землю як обов`язкового платежу в складі податку на майно нарівні із земельним податком (підпункт 14.1.147 пункту 14.1 статті 14 Податкового кодексу України). Зазначена позиція суду кореспондується з висновками Верховного Суду, наведеними в постановах Верховного Суду від 13.10.2021 у справі № 910/14176/20, від 09.06.2020 у справі № 911/2685/18.
Подвійна правова природа орендної плати зумовлює ту обставину, що при визначенні її розміру, окрім норм цивільного, земельного законодавства та Закону України "Про оренду землі", необхідно враховувати і вимоги Податкового кодексу України (аналогічний висновок викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 09.11.2021 у справі № 635/4233/19).
Водночас згідно з пунктами 288.1 - 288.4 статті 288 Податкового кодексу України підставою для нарахування орендної плати за земельну ділянку є договір оренди такої земельної ділянки. Платником орендної плати є орендар земельної ділянки. Об`єктом оподаткування є земельна ділянка, надана в оренду. Розмір та умови внесення орендної плати встановлюються у договорі оренди між орендодавцем (власником) і орендарем.
Отже, Податковий кодекс України передбачає порядок обчислення розміру орендної плати, строк сплати та порядок її зарахування до бюджетів, проте розмір та умови внесення орендної плати, а також правові наслідки порушення зобов`язань встановлюються у договорі оренди між орендодавцем (власником) і орендарем (постанова Верховного Суду від 16.04.2024 у справі №924/617/22).
За такого положення статті 87 Податкового кодексу України не поширюються на спірні правовідносини, оскільки позивач не є контролюючим органом в розумінні Податкового кодексу України.
Водночас, ураховуючи зазначену вище подвійну правову природу орендної плати, відсутність повідомлень податкової про наявність заборгованості за договором оренди землі №125 не свідчить про відсутність заборгованості відповідача за Договором.
З огляду на викладене, заперечення відповідача щодо відсутності заборгованості та необхідності врахування платежів, які не стосуються спірного періоду, суд визнає необґрунтованими та такими, що не спростовують заявлених позовних вимог. 
Відповідно до статті 129 Господарського процесуального кодексу України, у зв`язку із задоволенням позову, судовий збір у сумі 3 028,00 грн підлягає до стягнення з відповідача на користь позивача.
Керуючись статтями 74, 76, 77, 129, 233, 236-241, 326, 327 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд
ВИРІШИВ:
Позовні вимоги задовольнити повністю.
Стягнути з фізичної особи - підприємця Серобяна Мікаела Володимировича ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) на користь Кропивницької міської ради (25022, м. Кропивницький, вул. Велика Перспективна, 41, ідентифікаційний код 26241020) заборгованість з орендної плати за користування земельною ділянкою по просп. Промисловий, 5, в м. Кропивницькому, з кадастровим номером 3510100000:19:162:0026, згідно з договором оренди землі від 08.12.2014 № 125 у розмірі 53 202,92 грн, а також 3028,00 грн судового збору.
Наказ видати після набрання рішенням законної сили.
Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана безпосередньо до Центрального апеляційного господарського суду протягом двадцяти днів з дня складення повного судового рішення.
Копії рішення направити до електронних кабінетів сторін.

Повне рішення складено 06.01.2026.

Суддя Б.М. Кузьміна