ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
Справа № 640/2729/20 

П О С Т А Н О В А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 лютого 2026 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:
Судді-доповідача: Бужак Н.П.
Суддів: Кобаля М.І., Мельничука В.П.
розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу Міністерства юстиції України на рішення Київського окружного адміністративного суду від 25 лютого 2025 року, суддя Кочанова П.В., у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Міністерства юстиції України, третя особа: Товариство з обмеженою відповідальністю «Рідний край» про визнання протиправним та скасування наказу,-

У С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Окружного адміністративного суду м. Києва з адміністративним позовом до Міністерства юстиції України, в якому просив визнати протиправним та скасувати наказ Міністерства юстиції України «Про скасування реєстраційних дій у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань» від 03.02.2020 №349/5.
Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 10.02.2020, залишеною без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 01 червня 2020 року, у задоволенні заяви ОСОБА_1 про забезпечення адміністративного позову відмовлено.
Відповідно до ухвали Окружного адміністративного суду міста Києва від 27.04.2020 відкрито провадження у адміністративній справі та призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження.
Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 29 липня 2020 залучено до участі в адміністративній справі №640/2729/20 в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Товариство з обмеженою відповідальністю «Рідний край».
У подальшому адміністративну справу № 640/2729/20 на виконання положень пункту 2 Розділу ІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду» від 13.12.2022 № 2825-ІХ надіслано за належністю до Київського окружного адміністративного суду.
Згідно ухвали Київського окружного адміністративного суду від 07 травня 2024 року розгляд справи проведено в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання за наявними у справі матеріалами.
Відповідно до рішення Київського окружного адміністративного суду від 25 лютого 2025 року адміністративний позов задоволено частково. Визнано протиправним та скасовано пункт 3 наказу Міністерства юстиції України «Про скасування реєстраційних дій у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань» від 03.02.2020 №349/5. 
У задоволенні решти позовних вимог відмовилено.
Не погодившисть з рішенням Київського окружного адміністративного суду від 25 лютого 2025 року Міністерство юстиції України подало апеляційну скаргу в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове, яким відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі.
Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 311 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).
Частиною 2 статті 311 КАС України визначено, що якщо під час письмового провадження за наявними у справі матеріалами суд апеляційної інстанції дійде висновку про те, що справу необхідно розглядати у судовому засіданні, то він призначає її до апеляційного розгляду в судовому засіданні.
Колегія суддів, враховуючи обставини даної справи, а також те, що апеляційна скарга подана на рішення, перегляд якого можливий за наявними у справі матеріалами на підставі наявних у ній доказів, не вбачає підстав для виходу із письмового провадження та проведення розгляду апеляційної скарги за участю учасників справи у відкритому судовому засіданні.
В матеріалах справи достатньо письмових доказів для вирішення апеляційної скарги, а особиста участь сторін у розгляді справи не обов`язкова.
З огляду на викладене, колегія суддів визнала можливим розглянути справу в порядку письмового провадження.
Перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.
Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. 
Судом першої інстанції встановлено наступні обставини.
22.08.2019 рішенням єдиного учасника товариства з обмеженою відповідальністю «АСАД ДЕВЕЛОПМЕНТ» громадянина Сполученого Королівства Великої Британії ОСОБА_2 , в особі його представника Андруховича Михайла Михайловича, прийняті наступні рішення:
1) Звільнити з посади директора товариства з обмеженою відповідальністю «АСАД ДЕВЕЛОПМЕНТ» ОСОБА_2 22.08.2019 за угодою сторін на підставі ст. 36 п. 1 КЗпП України (підстави: заява про звільненняОСОБА_2, ст. 36 п. 1 КЗпП України).
2) Призначити на посаду директора товариства з обмеженою відповідальністю «АСАД ДЕВЕЛОПМЕНТ» ОСОБА_3 з 23.08.2019.
3) Змінити місцезнаходження товариства з обмеженою відповідальністю «АСАД ДЕВЕЛОПМЕНТ» з адреси: 03035, м. Київ, вулиця Кудряшова, будинок 7, офіс 117 на 03037, м. Київ, проспект Валерія Лобановського, будинок 4-А, приміщення 144.
4) Зменшити Статутний капітал товариства з обмеженою відповідальністю «АСАД ДЕВЕЛОПМЕНТ» з 25 000 000 (двадцять п`ять мільйонів) гривень 00 копійок до 20 000 000 (двадцяти мільйонів) гривень 00 копійок за рахунок частини майна товариства з обмеженою відповідальністю «АСАД ДЕВЕЛОПМЕНТ», яким було сформовано Статутний капітал товариства з обмеженою відповідальністю «АСАД ДЕВЕЛОПМЕНТ», та повернути (передати) учаснику такі об`єкти нерухомості, а саме:
- група приміщень № 149 (нежитлові приміщення) розташовані на 1, 2, 3, 4 поверхах, загальною площею 197,3 кв. м., що знаходяться за адресою: м. Київ, проспект Валерія Лобановського, будинок 4-А, приміщення 149, вартістю 500 000 (п`ятсот тисяч) гривень 00 коп.;
- група приміщень № 148 (нежитлові приміщення) розташовані на 1, 2, 3, 4 поверхах, загальною площею 212,5 кв. м., що знаходяться за адресою: м. Київ, проспект Валерія Лобановського, будинок 4-А, приміщення 148, вартістю 700 000 (сімсот тисяч) гривень 00 коп.;
- група приміщень № 146 (нежитлові приміщення) розташовані на 1, 2, 3 поверхах, загальною площею 156, 5 кв. м., що знаходяться за адресою: м. Київ, проспект Валерія Лобановського, будинок 4-А, приміщення 146, вартістю 700 000 (сімсот тисяч) гривень 00 коп.;
- група приміщень № 145 (нежитлові приміщення) розташовані на 1, 2, 3 поверхах, загальною площею 226,1 кв. м., що знаходяться за адресою: м. Київ, проспект Валерія Лобановського, будинок 4- А, приміщення 145, вартістю 700 000 (сімсот тисяч) гривень 00 коп.;
- група приміщень № 13 8 (нежитлові приміщення) в літері "А" на 1,2,3,4 поверхах, загальною площею 1 093,7 кв. м., що знаходяться за адресою: м. Київ, проспект Валерія Лобановського, будинок 4-А, приміщення 138, вартістю 2 400 000,00 (два мільйони чотириста тисяч) гривень 00 коп.
Загальні вартість нерухомого майно становить 5 000 000 (п`ять мільйонів) гривень 00 копійок.
На підставі вказаного рішення державним реєстратором Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації ОСОБА_1 12.09.2019 проведено державну реєстрацію внесення змін до відомостей про юридичну особу - товариство з обмеженою відповідальністю «АСАД ДЕВЕЛОПМЕНТ», що не пов`язані зі змінами в установчих документах № 10731070001037817 та державну реєстрацію внесення змін до відомостей про юридичну особу - товариство з обмеженою відповідальністю «АСАД ДЕВЕЛОПМЕНТ», що не пов`язані зі змінами в установчих документах, № 10731070002037817.
Товариство з обмеженою відповідальністю «Рідний край» в особі Сікорського Т.Г. звернулось до Міністерства юстиції України зі скаргою від 08.10.2019, зареєстровану в Мін`юсті України 08.10.2019 за № 35010-33-19, на реєстраційні дії в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань від 12.09.2019 № 10731070001037817 «Внесення змін до відомостей про юридичну особу, що не пов`язані зі змінами в установчих документах» та № 10731070002037817 «Внесення змін до відомостей про юридичну особу, що не пов`язані зі змінами в установчих документах», проведені державним реєстратором Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації ОСОБА_1 стосовно ТОВ «Асад Девелопмент» (код за ЄДРПОУ 42315161).
14.11.2019 відбувся розгляд скарги, за результатами розгляду якої було складено висновок Колегії Міністерства юстиції України з розгляду скарг на рішення, дії або бездіяльність державного реєстратора, суб`єктів державної реєстрації, територіальних органів Міністерства юстиції України про задоволення вимог.
03.02.2020 Міністерством юстиції України прийнято наказ № 349/5 яким:
1. Скаргу товариства з обмеженою відповідальністю «Рідний край», в особі Сікорського Т.Г., від 08.10.2019 року задоволено.
2. Скасовано реєстраційні дії у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань від 12.09.2019 № 10731070001037817 «Внесення змін до відомостей про юридичну особу, що не пов`язані зі змінами в установчих документах» та № 10731070002037817 «Внесення змін до відомостей про юридичну особу, що не пов`язані зі змінами в установчих документах», проведені державним реєстратором Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації ОСОБА_1 щодо товариства з обмеженою відповідальністю «АСАД ДЕВЕЛОПМЕНТ» (Ідентифікаційний код 42315161). Виконання покласти на Департамент нотаріату та державної реєстрації.
3. Анулювано державному реєстратору Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації ОСОБА_1 доступ до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань. Виконання покласти на Державне підприємство «Національні інформаційні системи».
Підставою прийняття наказу став висновок Комісії з питань розгляду скарг у сфері державної реєстрації при Міністерстві юстиції України від 14.11.2019 за результатами розгляду скарги товариства з обмеженою відповідальністю «Рідний край», в особі Сікорського Т.Г., від 08.10.2019, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 08.10.2019 за № 35010-33-19.
Надаючи оцінку правовідносинам, що виникли у справі, колегія суддів зазначає наступне.
Відповідно до частин першої, другої статті 37 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» від 01 липня 2004 року № 1952-IV (далі - Закон № 1952-IV), рішення, дії або бездіяльність державного реєстратора, суб`єкта державної реєстрації прав можуть бути оскаржені до Міністерства юстиції України, його територіальних органів або до суду.
Міністерство юстиції України розглядає скарги:
1) на рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав (крім випадків, коли таке право набуто на підставі судового рішення, а також коли щодо нерухомого майна наявний судовий спір);
2) на рішення, дії або бездіяльність територіальних органів Міністерства юстиції України.
Порядок № 1128 передбачає процедуру розгляду відповідно до Законів України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» та «;Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань» скарг на рішення, дії або бездіяльність державного реєстратора, суб`єкта державної реєстрації, територіального органу Мін`юсту, що здійснюється Мін`юстом та його територіальними органами.
Згідно з пунктами 2, 3, 4 Порядку № 1128, розгляд скарг у сфері державної реєстрації здійснюється Мін`юстом та його територіальними органами у межах компетенції, визначеної законом.
Розгляд скарг у сфері державної реєстрації на предмет наявності (відсутності) порушень закону у рішеннях, діях або бездіяльності державного реєстратора, суб`єктів державної реєстрації, територіальних органів Мін`юсту здійснюється колегіально, крім випадку, передбаченого цим Порядком.
Для забезпечення колегіального розгляду скарг у сфері державної реєстрації Мін`юстом чи його територіальними органами утворюються постійно діючі колегії з розгляду скарг у сфері державної реєстрації, положення про які затверджуються Мін`юстом. Склад колегій затверджується Мін`юстом чи відповідним територіальним органом.
Скарга у сфері державної реєстрації реєструється у день її надходження до Мін`юсту чи відповідного територіального органу відповідно до вимог законодавства з організації діловодства у державних органах за умови підписання її скаржником, зокрема з використанням кваліфікованого електронного підпису.
Пунктом 8 Порядку № 1128 встановлено, що під час розгляду скарги у сфері державної реєстрації Мін`юст чи відповідний територіальний орган встановлює наявність обставин, якими обґрунтовано скаргу, та інших обставин, які мають значення для її об`єктивного розгляду, зокрема шляхом перевірки відомостей, що містяться в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно чи Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань (далі - реєстри), у разі необхідності витребовує документи (інформацію) і вирішує:
1) чи мало місце рішення, дія або бездіяльність державного реєстратора, суб`єкта державної реєстрації, територіального органу Мін`юсту;
2) чи було оскаржуване рішення, дія або бездіяльність державного реєстратора, суб`єкта державної реєстрації, територіального органу Мін`юсту прийнято, вчинено на законних підставах;
3) чи належить задовольнити скаргу у сфері державної реєстрації або відмовити в її задоволенні;
4) чи можливо поновити порушені права або законні інтереси скаржника іншим способом, ніж визначено ним у скарзі у сфері державної реєстрації;
5) які рішення підлягають скасуванню або які дії, що випливають з факту скасування рішення або з факту визнання оскаржуваних дій або бездіяльності протиправними, підлягають вчиненню.
За результатами розгляду скарги суб`єкт розгляду скарги на підставі висновків комісії приймає мотивоване рішення про задоволення скарги або про відмову в її задоволенні з підстав, передбачених Законами, у формі наказу (пункт 12 Порядку № 1128).
Приписами пункту 14 Порядку № 1128 висновок комісії, на підставі якого суб`єктом розгляду скарги приймається рішення про задоволення скарги, обов`язково містить інформацію про те, що:
1) рішення, дії або бездіяльність суб`єкта оскарження не відповідають законодавству у сфері державної реєстрації;
2) скарга підлягає задоволенню в повному обсязі чи частково (з обов`язковим зазначенням у якій частині) шляхом прийняття суб`єктом розгляду скарги рішень, передбачених пунктом 2 частини шостої статті 37 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» та пунктом 2 частини шостої статті 34 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань».
Що стосується наявності підстав для анулювання державному реєстратору Дніпровської районної у м. Києві державної адміністрації ОСОБА_1 доступу до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань,, слід зазначити таке.
Відповідно до пункту 9 Порядку № 1128 під час розгляду скарги по суті обов`язково запрошується скаржник та / або його представник (за умови якщо ним зазначено про це у скарзі), суб`єкт оскарження та інші заінтересовані особи, зазначені у скарзі або встановлені відповідно до відомостей реєстрів. Неприбуття таких осіб, яким було належним чином повідомлено про розгляд скарги, а також неотримання такими особами повідомлень про час та місце розгляду скарги з причин, що не залежать від суб`єкта розгляду скарги, не перешкоджає її розгляду.
Використання прислівника «обов`язково» свідчить про істотність вимоги про запрошення скаржника, суб`єкта оскарження (тобто особи, чиї дії оскаржуються) та заінтересованих осіб для розгляду скарги по суті. Таке запрошення має на меті не лише поінформувати зацікавлених осіб про розгляд скарги, але й забезпечити їм реальну можливість взяти участь у засіданні, з тим, щоб їхні пояснення були прийняті та враховані.
З огляду на це, неповідомлення скаржника та/або його представника (за умови якщо ним зазначено про це у скарзі), суб`єкта оскарження та інших заінтересованих осіб, зазначених у скарзі, не може вважатися формальним порушенням.
Неприбуття осіб, яким було належним чином повідомлено про розгляд скарги, а також неотримання такими особами повідомлень про час та місце розгляду скарги з причин, що не залежать від суб`єкта розгляду скарги, не перешкоджає її розгляду.
Отже, неприбуття лише належним чином повідомлених осіб не перешкоджає розгляду справи. Відтак, якщо на засідання не прибула особа, яку належним чином не повідомили, то це перешкоджає розгляду скарги.
Способи повідомлення визначені у пункті 10 Порядку № 1128, відповідно до якого суб`єкт розгляду скарги своєчасно повідомляє особам, запрошеним до розгляду скарги по суті, про час і місце розгляду скарги в один з таких способів: телефонограмою (якщо номер телефону зазначено у скарзі); шляхом розміщення оголошення на офіційному веб-сайті Мін`юсту; засобами електронної пошти (якщо адресу електронної пошти зазначено у скарзі та/або інших документах, що додаються до скарги).
Відповідно до пункту 11 Порядку № 1128 копії скарги та доданих до неї документів надаються особам, запрошеним до розгляду скарги по суті (крім скаржника), не пізніше дня, що передує дню розгляду скарги по суті. Суб`єкт оскарження має право подавати письмові пояснення по суті скарги, які обов`язково приймаються комісією до розгляду.
У разі повідомлення скаржником та/або його представником, іншими особами, які беруть участь у розгляді скарги по суті, про наявність судового спору між тими самими сторонами, з того ж предмета, з тих же підстав, про які зазначено у скарзі, ними надається копія відповідного рішення суду на засідання комісії.
Позивач зазначає, що його не повідомили про розгляд скарги. У свою чергу, відповідач не надав жодних доказів стосовно своєчасного надсилання та отримання позивачем документів щодо розгляду поданої скарги та доказів, які б свідчили про належне ознайомлення позивача зі скаргою.
Так, під час розгляду справи не було встановлено доказів належного повідомлення позивача, у тому числі, телефонограмою, засобами поштового чи електронного зв`язку, і таких доказів відповідач не надав. 
Колегія суддів вважає вірним висновок суду першої інстанції, що оголошення з сайту Міністерства юстиції України не є доказом, який підтверджує факт ознайомлення позивача з датою засідання, оскільки не підтверджує факт повідомлення позивача про час, день та місце розгляду скарги.
Верховний Суд у постанові від 15 серпня 2019 року у справі № 826/3539/17 звернув увагу на те, що Міністерство юстиції України повинно обирати і притримуватися такої процедури розгляду скарги, за якої не тільки скаржник, але й суб`єкт оскарження та зацікавлені особи повинні бути обізнаними про подання скарги, дату, час і місце її розгляду. Інакше кажучи, обрати форму повідомлення зацікавленої особи про скаргу і порядок її розгляду, які з погляду стороннього зовнішнього спостерігача має свідчити про поінформованість суб`єкта оскарження чи зацікавленої особи, а також про об`єктивну спроможність суб`єктів реєстраційних відносин виразити і донести до Міністерства юстиції України свою позицію щодо доводів скарги.
Міністерство юстиції України має запросити скаржника, державного реєстратора, суб`єкта державної реєстрації, територіальний орган Мін`юсту, рішення, дія або бездіяльність яких оскаржується, а також інших заінтересованих осіб, зазначених у скарзі у сфері державної реєстрації або встановлених відповідно до відомостей реєстрів для розгляду скарги по суті. Таке запрошення має на меті не лише проінформувати зацікавлених осіб про розгляд скарги, але й забезпечити їм реальну можливість взяти участь у засіданні, з тим, щоб їхні пояснення були прийняті та враховані.
Коли в результаті рішення органу державної влади може відбутись втручання у права або інтереси особи, такий орган має пересвідчитись, що ним використано всі можливі способи повідомлення такої особи та забезпечено її безпосередню участь або можливість надання письмових пояснень, заперечень тощо.
Таким чином, Верховний Суд в тотожних правовідносинах дійшов висновку, що повідомлення про розгляд скарги шляхом публічного повідомлення на сайті Міністерства юстиції України, з урахуванням обставин цієї справи, було недостатнім та прогнозовано не надавало можливості Комісії пересвідчитись у його отриманні всіма зацікавленими особами. У свою чергу, публікації оголошення на сайті відповідача не є належним доказом повідомлення, у зв`язку з чим неможливо визначити, чи дотримано Мін`юстом строки повідомлення сторін, встановлені Порядком розгляду скарг.
Враховуючи вимоги пункту 11 Порядку №1128, суд першої інстанції обґрунтовано дійшов висновку, що відповідачем не дотримано процедури повідомлення позивача про розгляд скарги.
Колегія суддів наголошує, що позбавлення позивача, дії якого оскаржуються, можливості взяти участь у розгляді скарги, яка стосується його безпосередньо, є істотним порушенням процедури розгляду скарги та ставить під сумнів безсторонність (неупередженість), повноту перевірки та обґрунтованість рішення.
Щодо порушення строків розгляду скарги, колегія суддів зазначає таке.
Так, судом першої інстанції встановлено, що скарга ТОВ « ТОВ «Рідний край» в особі Сікорського Т.Г. надійшла до Міністерства юстиції України 08.10.2019 та зареєстрована за №35010-33-19
Розгляд скарги Колегією відбувся 14.11.2019 та за його результатами складено відповідний висновок Колегією Міністерства юстиції України з розгляду скарг на рішення, дії або бездіяльність державного реєстратора, суб`єктів державної реєстрації, триторіальних органів МЮ України про задоволення вимог.
Оскаржуваний наказ № 349/5 був прийнятий лише 03.02.2020 року, тобто зі спливом більше чотирьох місяців від дня надходження скарги.
Пунктом 4 Порядку № 1128 передбачено, що розгляд скарги здійснюється у строки, встановлені Законом України «Про звернення громади» з урахуванням особливостей, передбачених Законами, які обраховуються з моменту реєстрації її суб`єктом розгляду скарги.
Аналогічні положення містяться у п.4 зазначеного Порядку, у редакції, що діє з 09.01.2020.
Згідно з ч.1 ст.20 Закону України «Про звернення громадян"» звернення розглядаються і вирішуються у термін не більше одного місяця від дня їх надходження, а ті, які не потребують додаткового вивчення, - невідкладно, але не пізніше п`ятнадцяти днів від дня їх отримання. Якщо в місячний термін вирішити порушені у зверненні питання неможливо, керівник відповідного органу, підприємства, установи, організації або його заступник встановлюють необхідний термін для його розгляду, про що повідомляється особі, яка подала звернення. При цьому загальний термін вирішення питань, порушених у зверненні, не може перевищувати сорока п`яти днів.
Судом першої інстанції встановлено, що скарга надійшла на адресу Міністерства юстиції 08.10.2019, зареєстрована за №35010-33-10, а спірний наказ №349/5 за наслідками розгляду скарги був прийнятий відповідачем 03.02.2020, тобто поза межами 45-денного строку розгляду скарги.
При цьому, ні положення Закону №755-IV, ні Порядку №1128 не передбачають випадків продовження або перенесення строку розгляду скарги у сфері державної реєстрації.
Суд першої інстанції вірно не прийняв до уваги доводи відповідача про те, що 45-денний строк розгляду стосується виключно розгляду скарги Колегією Міністерства, а будь-якого строку для винесення наказу саме Міністерством юстиції за результатами розгляду такої скарги не встановлено, оскільки абз.2 ч.6 ст.34 Закону №755-ІV чітко передбачає, що рішення, передбачені підпунктами "а", "ґ", "д" і "е" п.2 цієї частини, приймаються виключно Міністерством юстиції України.
Отже, спірний наказ Міністерства юстиції мав бути прийнятий за результатами розгляду скарги не пізніше 45-денного строку з дня надходження скарги.
Наведене свідчить про недотримання відповідачем пункту 4 Порядку № 1128, згідно якого розгляд скарги у сфері державної реєстрації здійснюється у строки, встановлені Законом України «Про звернення громадян» та положень статті 20 Закону України «Про звернення громадян».
Вказана позиція узгоджується з позицією, викладеною Верховним Судом у постанові від 06 грудня 2022 року по справі № 380/5709/20.
Враховуючи викладене, колегія суддів вважає обґрунтованим висновок суду першої інстанції, що зазначені процедурні порушення розгляду скарги обумовлюють наявність достатніх і необхідних правових підстав для визнання протиправним та скасування пункту 3 наказу Міністерства юстиції України «Про сксаування реєстраційних дій у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань» від 03.02.2020 №349/5. 
В решті суд першої інстанції вірно відмовив у задоволенні позовних вимог. 
Разом з тим, колегія суддів звертає увагу, що скаржник в апеляційній скарзі просить суд повністю скасувати рішення суду, проте не обгрунтовує своїх вимог, а саме в чому полягає незаконність рішення суду в частині відмови в задоволенні позову позивачу.
За таких обставин, колегія суддів приходить до висновку, що рішення суду першої інстанції є законним, підстави для його скасування відсутні, так як суд, всебічно перевіривши обставини справи, вирішив справу у відповідності з нормами матеріального та процесуального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин.
При цьому судовою колегією враховується, що згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.
Відповідно до ст. 242 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.
Доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, а тому не можуть бути підставою для скасування рішення Київського окружного адміністративного суду від 25 лютого 2025 року.
Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.
Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
За таких підстав апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.
Керуючись ст. ст. 241, 242, 243, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, колегія суддів,-

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу Міністерства юстиції України залишити без задоволення, а рішення Київського окружного адміністративного суду від 25 лютого 2025 року - без змін
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду у строк, визначений ст. 329 КАС України.

Суддя-доповідач: Бужак Н.П.

Судді: Кобаль М.І.

Мельничук В.П.