ЧЕРНІГІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 лютого 2026 року Чернігів Справа № 620/6738/25

Чернігівський окружний адміністративний суд в складі головуючого судді Непочатих В.О., розглянувши в спрощеному позовному провадженні без повідомлення сторін в приміщенні суду адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Чернігівській області про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на посаді та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Головного управління Національної поліції в Чернігівській області, в якому просить: 
- визнати протиправним та скасувати наказ ГУНП в Чернігівській області № 776 від 19.05.2025 про застосування до начальника сектору контролю за обігом зброї Чернігівського РУП ГУНП в Чернігівській області капітана поліції ОСОБА_1 (0033647) дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції;
- визнати протиправним та скасувати наказ ГУНП в Чернігівській області № 275 о/с від 23.05.2025 про звільнення зі служби в поліції начальника сектору контролю за обігом зброї Чернігівського РУП ГУНП в Чернігівській області капітана поліції ОСОБА_1 (0033647);
- зобов`язати ГУНП в Чернігівській області поновити капітана поліції ОСОБА_1 на посаді начальника сектору контролю за обігом зброї Чернігівського РУП ГУНП в Чернігівській області з 24.05.2025;
- стягнути з відповідача на користь позивача середній заробіток за час вимушеного прогулу, який стався через протиправний наказ ГУНП в Чернігівській області № 275 о/с від 23.05.2025 про звільнення зі служби в поліції начальника сектору контролю за обігом зброї Чернігівського РУП ГУНП в Чернігівській області капітана поліції ОСОБА_1 (0033647), а саме вказану різницю в заробітку стягнути за період з 24.05.2025 по дату набрання законної сили судового рішення у даній справі.
В обґрунтування своїх вимог позивач посилається на наявність істотних порушень процедури притягнення капітана поліції ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності, що свідчить про протиправність прийнятих щодо нього наказів. Зазначає, що наказ про звільнення № 275 о/с від 23.05.2025 видано у період непрацездатності позивача, що є прямим порушенням частини третьої статті 40 Кодексу законів про працю України, яка забороняє звільнення працівника під час тимчасової непрацездатності. Вказує, що відповідачем не було задоволено рапорт про звільнення за власним бажанням, службове розслідування проведено не об`єктивно, без урахування прийому позивачем медикаментів, що могли вплинути на його стан. Також посилається на відсутність прямої та беззаперечної вини поліцейського у вчиненні дисциплінарного проступку, відсутність будь-яких негативних наслідків за фактом, встановленим службовим розслідуванням, що не свідчать про невідповідність дисциплінарного стягнення принципу пропорційності. Тому оскаржуваний наказ вважає протиправним, винесеними без врахування всіх обстави та таким, що підлягає скасуванню.
Відповідач подав відзив, в якому просить відмовити позивачу у задоволенні позову, посилаючись на те, що за фактом можливого порушення позивачем службової дисципліни було призначено службове розслідування. У ході проведення службового розслідування встановлено, що 12.05.2025 приблизно о 11:20 за адресою: м. Чернігів, вул. Шевченка, 13 у службовому кабінеті начальника Чернігівського РУП ГУНП в Чернігівській області полковника поліції Парфентьєва В.М. під час спілкування у начальника СКОЗ Чернігівського РУП ГУНП в Чернігівській області капітана поліції ОСОБА_1 виявлено явні ознаки алкогольного сп`яніння. В подальшому, того ж дня приблизно о 11:45 старшим інспектором з ОД ВП УГІ ГУНП в Чернігівській області капітаном поліції ОСОБА_2 в присутності т.в.о. заступника начальника управління – начальника ВП УГІ ГУНП в Чернігівській області старшого лейтенанта поліції Скрипко Н.О., т.в.о. інспектора ВСР УГІ ГУНП в Чернігівській області капітана поліції Зіненка С.І., заступника начальника Чернігівського РУП ГУНП в Чернігівській області полковника поліції Шавра Ю.І. та начальника СКЗ Чернігівського РУП ГУНП в Чернігівській області майора поліції ОСОБА_3 , капітану поліції ОСОБА_1 запропоновано пройти тест з використанням приладу «Алкофор 505» (виробництва Skefine Inc. Limited, КНР, серійний номер: 06617, Свідоцтво про повірку законодавчо регульованого засобу вимірювальної техніки № П71 QM 196330 24, чинне до 30.05.2025, виданого Державним підприємством «Київський обласний науково-виробничим центром стандартизації, метрології та сертифікації») на встановлення факту вживання алкогольних напоїв. За результатами перевірки з використанням приладу «Алкофор-505», станом на 11:45 вміст алкоголю у видихаємому повітрі капітана поліції ОСОБА_1 склав 1,066 ‰.
Також капітану поліції ОСОБА_1 запропоновано пройти огляд на стан алкогольного сп`яніння та у лікаря-нарколога КНП «ЧОПНЛ» ЧОР, на що він погодився. За результатами огляду вміст алкоголю у видихаємому повітрі склав 1,13‰ (Виписка від 12.05.2025 № 381), діагноз: психічні і поведінкові розлади внаслідок вживання алкоголю, гостра інтоксикація неускладнена, алкогольне сп`яніння.
Наказом ГУНП в Чернігівській області від 19.05.2025 № 776 за грубе порушення службової дисципліни, неналежне виконання посадових обов`язків, недотримання вимог пунктів 1, 2 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 1, 2, 4, 6 та 14 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, Присяги працівника поліції, вимог керівництва ГУНП в Чернігівській області та Національної поліції України, у частині виходу на службу 12.05.2025 в стані алкогольного сп`яніння, начальник сектору контролю за обігом зброї Чернігівського РУП ГУНП в Чернігівській області капітан поліції ОСОБА_1 (0033647) притягнений до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби в поліції. Реалізовано дисциплінарний наказ, шляхом видання наказу ГУНП про звільнення позивача зі служби від 23.05.2025 № 275 о/с. Головне управління Національної поліції в Чернігівській області діяло у межах і спосіб чинного законодавства України, а тому позовні вимоги не підлягають задоволенню.
Представник позивача подав відповідь на відзив в якій наголосив, що наказ № 776 від 19.05.2025 про притягнення до дисциплінарної відповідальності та наказ № 275 о/с від 23.05.2025 про звільнення зі служби в поліції капітана поліції ОСОБА_1 є незаконними, порушують права останнього та підлягають скасуванню в судовому порядку.
Головним управлінням Національної поліції в Чернігівській області було подано заперечення на відповідь на відзив в яких додатково звернуто увагу на обставини викладені у відзиві. 
Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено наступне.
Наказом Головного управління Національної поліції в Чернігівській області від 07.11.2015 № 3о/с ОСОБА_1 було призначено поліцейським Чернігівського відділу поліції ГУНП в Чернігівській області з 07.11.2015 (а.с. 21).
Наказом Головного управління Національної поліції в Чернігівській області «Про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії» від 12.05.2025 № 618 було призначено службове розслідування за фактами, викладеними у рапорті начальника Чернігівського РУП ГУНП в Чернігівській області полковника поліції Вадима Парфентьева № 248рап/124/48/2/01/25 (а.с. 32).
Згідно висновку службового розслідування від 15.05.2025 за фактом викладеним в рапорті начальника Чернігівського РУП ГУНП в Чернігівській області полковника поліції Парфентьева В.М. від 12.05.2025 № 248рап/124/48/2/01/25 про те, що 12.05.2025 о 10:30 ним здійснено телефонний дзвінок начальнику сектору за обігом зброї Чернігівського РУП ГУНП в Чернігівській області капітану поліції ОСОБА_1 , щоб зайшов до нього. В розмові капітан поліції ОСОБА_1 повідомив, що перебуває на робочому місці та прибуде о 11:00. О 11:20 до кабінету ОСОБА_4 прибув капітан поліції ОСОБА_1 у цивільному одязі. На запитання ОСОБА_4 , чому не в однострої та чому запізнився, він пояснити не зміг. В процесі подальшого спілкування у останнього були відчутні ознаки алкогольного сп`яніння (різкий запах алкоголю з ротової порожнини та почервоніння обличчя)
За вище зазначених обставин, ОСОБА_4 запросив до свого кабінету начальника СКЗ Чернігівського РУП ГУНП в Чернігівській області майора поліції ОСОБА_3 та повідомив керівника УГІ ГУНП в Чернігівській області, для документування факту порушення службової дисципліни.
В подальшому поліцейські УГІ ГУНП в Чернігівській області, які прибули до Чернігівського РУП ГУНП в Чернігівській області, запропонували капітану поліції ОСОБА_1 пройти огляд на стан алкогольного сп`яніння за допомогою приладу «Алкофор 505», результат 1,066 %о та додатково він погодився пройти освідування в ЧОПНЛ за допомогою алкотестеру «Драгер», результат 1,13%. (а.с. 36-40).
Наказом Головного управління Національної поліції в Чернігівській області «Про відсторонення від виконання службових обов`язків» від 12.05.2025 № 736 на період проведення службового розслідування, призначеного наказом Головного управління Національної поліції в Чернігівській області від 12.05.2025 № 618, начальника СКОЗ Чернігівського РУП ГУНП в Чернігівській області капітана поліції ОСОБА_1 відсторонено від виконання службових обов`язків (а.с. 33).
Наказом Головного управління Національної поліції в Чернігівській області від 19.05.2025 № 776 за грубе порушення службової дисципліни, неналежне виконання посадових обов`язків, недотримання вимог пунктів 1, 2 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 1, 2, 4, 6 та 14 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, Присяги працівника поліції, вимог керівництва ГУНП в Чернігівській області та Національної поліції України, у частині виходу на службу 12.05.2025 в стані алкогольного сп`яніння, начальник сектору контролю за обігом зброї Чернігівського РУП ГУНП в Чернігівській області капітан поліції ОСОБА_1 притягнений до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби в поліції (а.с. 22-23). 
Наказом Головного управління Національної поліції в Чернігівській області від 23.05.2025 № 275 о/с капітана поліції ОСОБА_1 , начальника сектору контролю за обігом зброї Чернігівського РУП ГУНП в Чернігівській області було звільнено зі служби в поліції за пунктом 6 (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби) частини першої статті 77 Закону України «Про Національну поліцію» (а.с. 24).
Даючи правову оцінку обставинам вказаної справи, суд зважає на наступне.
Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначені Законом України «Про Національну поліцію» (далі - Закон).
Поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції (частина перша статті 17 Закону).
Відповідно частини першої статті 8 Закону поліція діє виключно на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.
В силу вимог пунктів 1-3 частини першої статті 18 Закону поліцейський зобов`язаний: неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; поважати і не порушувати прав і свобод людини.
Згідно частин першої, другої статті 19 Закону у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.
Так, частиною першою статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII (далі - Дисциплінарний статут), передбачено, що службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.
Службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського: 1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; 3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; 4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; 5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; 6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; 7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; 8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; 9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; 10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів; 11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; 12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення; 13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції; 14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння (частина третя статті 1 Дисциплінарного статуту). 
З метою урегулювання поведінки поліцейських з дотриманням етичних норм, формування в поліцейських почуття відповідальності перед суспільством і законом за свої дії та бездіяльність, а також сприяння посиленню авторитету та довіри громадян до поліції наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09.11.2016 № 1179 затверджено Правила етичної поведінки поліцейських (далі - Правила), з вимогами яких, згідно з пунктом 4 розділу І, особу ознайомлюють під час прийняття на службу до поліції.
Відповідно до пункту 1 розділу ІІ Правил під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен, зокрема: неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами; поважати і не порушувати права та свободи людини, до яких, зокрема, відносяться права: на життя; на повагу до гідності; на свободу та особисту недоторканність; недоторканність житла; поводитися стримано, доброзичливо, відкрито, уважно і ввічливо, викликаючи в населення повагу до поліції і готовність співпрацювати; контролювати свою поведінку, почуття та емоції, не дозволяючи особистим симпатіям або антипатіям, неприязні, недоброму настрою або дружнім почуттям впливати на прийняття рішень та службову поведінку.
За приписами частини першої статті 11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.
Дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції (стаття 12 Дисциплінарного статуту).
Приписами частин першої та третьої статті 13 Дисциплінарного статуту передбачено, що дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків. До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.
Згідно частин першої-четвертої статті 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського. Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків. Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України (частина десята статті 14 Дисциплінарного статуту).
Відповідно до частини першої статті 16 Дисциплінарного статуту службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником.
Згідно частин першої-восьмої статті 19 Дисциплінарного статуту у висновку за результатами службового розслідування, зокрема, зазначаються: підстава для призначення службового розслідування; обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку; пояснення поліцейського щодо обставин справи; пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону; вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.
Висновок підписується всіма членами дисциплінарної комісії, що проводила розслідування.
Під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.
Обставинами, що пом`якшують відповідальність поліцейського, є: 1) усвідомлення та визнання своєї провини у вчиненні дисциплінарного проступку; 2) попередня бездоганна поведінка; 3) високі показники виконання повноважень, наявність заохочень та державних нагород; 4) вжиття заходів щодо запобігання, відвернення або усунення негативних наслідків, які настали або можуть настати внаслідок вчинення дисциплінарного проступку, добровільне відшкодування завданої шкоди; 5) вчинення проступку під впливом погрози, примусу або через службову чи іншу залежність; 6) вчинення проступку внаслідок неправомірних дій керівника.
Для цілей застосування конкретного виду дисциплінарного стягнення можуть враховуватися й інші, не зазначені у частині четвертій цієї статті, обставини, що пом`якшують відповідальність поліцейського.
Обставинами, що обтяжують відповідальність поліцейського, є: 1) вчинення дисциплінарного проступку у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння; 2) вчинення дисциплінарного проступку повторно до зняття в установленому порядку попереднього стягнення; 3) вчинення дисциплінарного проступку умисно на ґрунті особистої неприязні до іншого поліцейського, службовця, у тому числі керівника, чи помсти за дії чи рішення стосовно нього; 4) настання тяжких наслідків, у тому числі збитків, завданих вчиненням дисциплінарного проступку; 5) вчинення дисциплінарного проступку на ґрунті ідеологічної, релігійної, расової, етнічної, гендерної чи іншої нетерпимості.
У разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.
Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.
Аналіз положень Дисциплінарного статуту дають підстави для висновку, що службове розслідування проводиться з метою виявлення причин та умов, що стали підставою для проведення службового розслідування, ступеня вини особи.
Питання про наявність підстав для накладення на особу рядового і начальницького складу дисциплінарного стягнення з`ясовується під час службового розслідування. Правова оцінка правильності рішення про притягнення особи рядового і начальницького складу до дисциплінарної відповідальності повинна фокусуватися насамперед на тому, чи таке рішення прийнято у межах повноважень, у порядку та спосіб, встановлені Конституцією України та законами України, чи дійсно в діях працівника поліції є встановлені законом підстави для застосування до нього дисциплінарного стягнення.
У даному випадку, вирішення питання про правомірність притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності, передбачає необхідність з`ясувати саме склад дисциплінарного проступку в його діях.
Передумовою звільнення особи рядового і начальницького складу за порушення Присяги працівника поліції, Правил етичної поведінки поліцейських та за скоєння проступку, який порочить його як працівника поліції, мають бути порушення, встановлені внаслідок ретельного службового розслідування, порядок проведення якого регулюється Дисциплінарним статутом, у ході якого належними та допустимими доказами має підтвердитись факт скоєння особою вчинку, направленого проти інтересів служби, який суперечить покладеним на неї обов`язкам, підриває довіру до неї як до носія влади, що призводить до дискредитації державного органу, та унеможливлює подальше виконання особою своїх обов`язків.
Суд звертає увагу, що положення статей 8, 18 Закону України «Про Національну поліцію» покладають на поліцейського обов`язок бути прикладом у дотриманні законності, службової дисципліни, бездоганному виконанні вимог Присяги працівника поліції, статутів, наказів, норм моралі, етичної поведінки поліцейських. 
Поняття «службова дисципліна» містить в собі не лише обов`язок особи належним чином виконувати свої службові обов`язки, а і обов`язок дотримуватися положень чинного законодавства України та Присяги працівника поліції.
В основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки. Застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби є крайнім заходом дисциплінарного впливу, проте його застосування здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням певних обставин та не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень.
Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 10.09.2019 у справі № 815/2527/15, від 13.08.2020 у справі № 817/3305/15, від 24.11.2020 у справі № 2140/1341/18.
Як слідує з висновку службового розслідування від 12.05.2025 № 248рап/124/48/2/01/25; акту огляду на стан сп`яніння з використанням спеціальних технічних засобів від 12.05.2025, виписки від 12.05.2025 № 381, виданої КНП «Чернігівська обласна психоневрологічна лікарня» Чернігівської обласної ради, що позивач перебував у стані алкогольного сп`яніння (1,13%). 
Позивача було притягнуто до дисциплінарної відповідальності за порушення вимог Закону України «Про Національну поліцію», Правил етичної поведінки поліцейських, Дисциплінарного статуту. 
Таким чином, виходячи з правового регулювання спірних відносин, позивач, у силу своїх службових обов`язків, був зобов`язаний не допускати вчинків, що ганьблять звання працівника поліції або підривають авторитет поліції.
Застосування до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення є правомірним і пропорційним. Оцінюючи вищезазначене, обставини, викладені у висновку службового розслідування, матеріали службового розслідування та вказані вище правові норми, суд вважає, що в діях позивача наявні ознаки вчинення порушення як службової дисципліни, так і присяги поліцейського, що є порушенням Закону України «Про Національну поліцію» та Дисциплінарного статуту, тобто скоєно вчинок, що дискредитує звання поліцейського Національної поліції України. 
Щодо звільнення позивача під час тимчасової непрацездатності та перебування на лікарняному.
Так, позивач стверджує, що у період з 15.05.2025 по 26.05.2025 перебував на лікарняному, а тому винесення відповідачем оскаржуваного наказу № 275 о/с від 23.05.2025 порушує вимоги частини третьої статті 40 КЗпП України, яка забороняє звільнення працівника під час тимчасової непрацездатності. 
Суд не приймає до уваги вказані твердження позивача, оскільки згідно з вимогами частини четвертої статті 22 Дисциплінарного статуту дисциплінарні стягнення у виді звільнення з посади та звільнення із служби в поліції, застосовані до поліцейського, який перебуває у відпустці чи на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності), виконуються (реалізуються) після його прибуття до місця проходження служби.
Разом з тим, відповідно до частини третьої статті 21 Дисциплінарного статуту перебування поліцейського на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності) чи у відпустці не перешкоджає застосуванню до нього дисциплінарного стягнення.
Отже, застосування дисциплінарного стягнення і його виконання (реалізація) здійснюються різними наказами. При цьому, застосування дисциплінарного стягнення під час перебування особи на лікарняному дозволяється, проте реалізація дисциплінарного стягнення здійснюється виключно після закінчення лікарняного та виходу особи на службу.
У спірних правовідносинах, наказ № 275 о/с від 23.05.2025 був прийнятий під час тимчасової непрацездатності позивача. 
Саме з цих підстав відповідачем було винено наказ № 373 о/с від 03.07.2025, яким змінено дату звільнення на 27.05.2025 (перший робочий день після закінчення лікування).
Велика Палата Верховного Суду у постанові від 15.09.2020 у справі № 205/4196/18, за схожих обставин справи, де предметом оцінки було звільнення позивача у період його тимчасової непрацездатності, зробила висновок, що у разі порушення гарантій, визначених частиною третьою статті 40 КЗпП України, негативні наслідки слід усувати шляхом зміни дати звільнення позивача, визначивши датою припинення трудових відносин перший день після закінчення періоду тимчасової непрацездатності (відпустки).
У постанові від 21.06.2024 справі № 560/16056/21 Верховний Суд надавав правову оцінку реалізації дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції поліцейського в день його тимчасової непрацездатності. Так, установивши, що звільнення позивача (який проходив службу в Національній поліції України) відбулося в період його тимчасової непрацездатності, Верховний Суд виснував, що належним способом захисту порушених прав позивача у цій частині є зміна дати звільнення, а не поновлення на роботі.
Таким чином, дії відповідача в частині зміни дати звільнення позивача є правомірними.
Щодо доводів позивача про недотримання принципу пропорційності та застосування найсуворішого виду дисциплінарного стягнення, то суд зазначає, що захід дисциплінарного впливу здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням певних обставин та не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень.
Згідно з усталеною практикою Верховного Суду (постанова від 21.01.2021 № 826/4681/18, постанова від 23.11.2023 № 420/14443/22), обрання виду стягнення за дисциплінарний проступок перебуває у площині дискреційних повноважень суб`єкта його накладення.
Щодо тверджень позивача про порушення його прав в частині незадоволення рапорту про звільнення за власним бажанням, суд зазначає, що звільнення поліцейського зі служби за власним бажанням має певний порядок і особливості, зокрема, такі як попередження прямого начальника про звільнення не пізніш ніж за три місяці до дня звільнення (пункт 68 Положення про проходження служби рядовим і начальницьким складом органів внутрішніх справ, затвердженого постановою Кабінету Міністрів УРСР від 29.07.1991 № 114, далі - Положення) або за домовленістю, під якою необхідно розуміти зазначення у рапорті конкретної дати, з якої (до настання якої) працівник має бажання звільнитися зі служби до закінчення передбаченого пункту 68 Положення строку та згоду уповноваженого органу звільнити цього працівника у визначений ним термін.
Як слідує з матеріалів справи, позивачем подано рапорт від 16.05.2025 про звільнення з органів поліції за власним бажанням з 17.05.2025, на який відповідачем листом від 27.05.2025 № 2032-2025 повідомлено про відсутність правових підстав для задоволення рапорту від 16.05.2025.
Отже, за відсутності домовленості між позивачем та відповідачем про звільнення за власним бажанням до закінчення терміну визначеного Положенням, та не погодження рапорту позивача, відповідний наказ про звільнення правомірно не видавався відповідачем. 
Окрім того, чинним законодавством не передбачено, що написання поліцейським рапорту про звільнення за власним бажанням, повинно припинити службове розслідування і розгляд такого рапорту має пріоритет ніж проведення службового розслідування.
Стосовно інших посилань сторін, то суд зазначає, що згідно пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд. 
Відповідно до частин першої та другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Враховуючи принцип змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів, а також у доведенні перед судом їх переконливості, суд зазначає, що обов`язок доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності відповідачем не звільняє позивача від обов`язку доказування протилежного.
З урахуванням зазначеного, суд, на підставі наданих доказів в їх сукупності, системного аналізу положень законодавства України приходить до висновку, що в задоволенні позову ОСОБА_1 необхідно відмовити повністю.
Підстави для розподілу судових витрат відсутні.
Керуючись статтями 72-74, 77, 241-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд 

В И Р І Ш И В:

У задоволенні позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Головного управління Національної поліції в Чернігівській області (просп. Перемоги, буд. 74, м. Чернігів, 14000, код ЄДРПОУ 40108651) про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на посаді - відмовити повністю.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана безпосередньо до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. 
Повне судове рішення складено 09.02.2026.

Суддя Василь НЕПОЧАТИХ