ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
ПОСТАНОВА
Іменем України
20 січня 2026 року 
м. Харків
справа № 635/596/18
провадження № 22-ц/818/731/26
Харківській апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: 
головуючого судді – Тичкової О.Ю.,
суддів – Маміної О.В., Пилипчук Н.П., 
за участю секретаря судового засідання Волобуєва О.О.
сторони справи:
позивач – ОСОБА_1 
відповідачі - ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , 
треті особи: приватний нотаріус Харківського нотаріального округу Харківської області Савченко Тетяна Євгеніївна, орган опіки та піклування Служба у справах дітей райдержадміністрації Харківського району Харківської області, ОСОБА_4 , Служба у справах дітей та сім`ї Пісочинської селищної ради Харківського району Харківської області
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Харків апеляційну скаргу  ОСОБА_5 , який діє в інтересах ОСОБА_1 на ухвалу Харківського районного суду Харківської області від 28 липня 2025 року у складі судді Назаренко О.В.,-
в с т а н о в и в :
У січні 2018 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом про  визнання недійсним договору купівлі – продажу житлового будинку та земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_1 (надалі Нерухоме майно) від 26.12.2012 в частині набуття ОСОБА_3 права вланості на 1 / 2 частини житлового будинку та земельної ділянки, визнання за ОСОБА_1 право власності на Нерухоме майно. Одночасно просив стягнути з ОСОБА_2 судові витрати, пов`язані з проведенням судових експертиз та сплатою судового збору.
Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 28 липня 2025 позовну заяву залишено без розгляду. Ухвала мотивована тим, що позивач належно повідомлений про час та місце судового розгляду у судове засідання не з`явився, про причини своєї неявки суду не повідомив. 
В апеляційній скарзі ОСОБА_5 , який діє в інтересах ОСОБА_1 з посиланням на порушення судом норм процесуального права просить ухвалу скасувати та направити справу для продовження розгляду за суду першої інстанції.
Скаргу обґрунтовано тим, що ні позивач, ні його представник не отримували судових повісток/повідомлень про підготовчі або судові засідання. В матеріалах справи належні докази повідомлення позивача та його представника про час та місце судового розгляду відсутні. Представником позивача подано заяву про проведення судових засідань у режимі відеоконференція, яку суд задовольнив, однак у призначені дати та час суд жодного разу не ініціював підключення (сеанс) відеоконференція, через що зв`язок не відбувся. Представник кожного разу очікував підключення у ВКЗ/ЕСІТС у встановлений час, що підтверджується журналами авторизації та скріншотами. 

Згідно з вимогами ч.1 ст.367 ЦПК України суд апеляційної інстанції перевіряє справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги та вимог, заявлених у суді першої інстанції, колегія суддів дослідивши матеріали справи та обговоривши доводи апеляційної скарги вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.
Апеляційним судом встановлено, що ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 22 листопада 2023 року позов прийнято до розгляду за правилами загального позовного провадження.
Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 06 березня 2024 року клопотання представника позивача ОСОБА_1 – адвоката Суркова Вячеслава Миколайовича про участь в режимі відеоконференції у судовому засіданні задоволено.
Надано можливість Суркову Вячеславу Миколайовичу брати участь у підготовчому засіданні, призначеному на 11 березня 2024 року о 13 годині 00 хвилин та у всіх наступних підготовчих та судових засіданнях в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів з використанням підсистеми відеоконференцзв`язку Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.
Довідкою складеної секретарем судового засідання 11.03.2024 повідомлено, що розгляд справи не відбудеться та перенесено на 06 травня 2024 року на 11 год 00 хв (т. 3 а.с. 158).
Відповідно до даних судової повістки про виклик позивача у судове засідання на 11.03.2024 на 13 год , остання Коваленком О.М. отримана не була та була повернута до суду з відміткою за закінченням терміну зберігання (т. 3 а.с. 160).
Даних про повідомлення представника позивача про час та місце розгляду справи матеріали справи не містять.
Справу було відкладено на 06.05.2024 на 11 год 00 хв.
Згідно довідки секретаря судового засідання від 06.05.2024 розгляд справи не відбудеться у зв`язку із перебуванням у відпустці судді та справу призначено на 06 червня 2024 року на 12 год 30 хв (т. 3 а.с. 182).
Доказів належного повідомлення представника позивача про час та місце розгляду справи на 06 червня 2024 року на 12 год 30 хв матеріали справи не містять.
Відповідно до даних судової повістки про виклик у позивача у судове засідання на 06 червня 2024 року на 12 год 30 хв , остання ОСОБА_1 отримана не була та була повернута до суду з відміткою за закінченням терміну зберігання (т. 3 а.с. 240).
Справу відкладено на 16.07.2024.
На наступні судові засідання позивача не було повідомлено про час та місце розгляду справи.
Судової повістки про виклик ОСОБА_1 в судове засідання на 09 червня 2025 року на 14 год 00 хв була повернута до суду першої інстанції з відміткою за закінченням терміну зберігання (т. 3 а.с. 256).
Розгляд справи відкладено на 28.07.2025.
Даних про повідомлення представника позивача та позивача про час та місце розгляду справи на 28.07.2025 матеріали справи не містять.
Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.
Принцип рівності сторін один із складників ширшої концепції справедливого судового розгляду передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище в порівнянні з опонентом.
Відповідна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 11 березня 2021 року у справі №296/9824/19 (провадження №61-13685св20).
Відповідно до статті 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилаються учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.

Учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин (частина третя статті 131 ЦПК України).

Залишення позову без розгляду - це форма закінчення розгляду цивільної справи без ухвалення судового рішення у зв`язку із виникненням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому.

Згідно з частиною першою, п`ятою статті 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України передбачено, що суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Обов`язковими умовами для застосування передбачених частиною п`ятою статті 223, пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України процесуальних наслідків неявки позивача у судове засідання є одночасно його належне повідомлення про час і місце судового засідання та відсутність заяви позивача про розгляд справи за його відсутності.

Подібні висновки викладені у постановах Верховного Суду 11 березня 2020 року у справі № 761/8849/19 (провадження № 61-21428св19), від 22 вересня 2021 року у справі № 465/205/17 (провадження № 61-9536св21), від 28 жовтня 2021 року у справі № 465/6555/16-ц (провадження № 61-9020св21).
Суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою (ст. 128 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України)).
Судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик.
Судові повідомлення здійснюються судовими повістками-повідомленнями.
Згідно з ч. 5 ст.128 ЦПК України судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а судова повістка повідомлення - завчасно.
Частиною 6 ст.128 ЦПК України передбачено, що судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи, у випадку наявності у нього офіційної електронної адреси або разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення у випадку, якщо така адреса відсутня, або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи.
Стороні чи її представникові за їхньою згодою можуть бути видані судові повістки для вручення відповідним учасникам судового процесу. Судова повістка може бути вручена безпосередньо в суді, а у разі відкладення розгляду справи про дату, час і місце наступного засідання може бути повідомлено під розписку. Таким чином, про належне повідомлення особи про час і місце розгляду справи у цьому випадку може свідчити лише розписка.
Днем вручення судової повістки є: 1)день вручення судової повістки під розписку; 2) день отримання судом повідомлення про доставлення судової повістки на офіційну електронну адресу особи; 3) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; 4) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси ( ч. 8 ст. 128 ЦПК України).
Повернення повістки про виклик до суду з відміткою про причини повернення «за закінченням терміну зберігання» не є доказом належного інформування учасника справи про час і місце розгляду справи.

Отже, позивач не був належним чином повідомлений про час і місце розгляду справи, тому висновки суду першої інстанції про залишення позовної заяви без розгляду у зв`язку з повторною неявкою належним чином повідомленого позивача в судове засідання є передчасними.
З огляду на викладене відповідно до ст. 379 ЦПК України, ухвала суду першої інстанції підлягає скасуванню, як така, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, а справа направленню до суду першої інстанції для продовження розгляду.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 367, 374, 379, 382, 383 ЦПК України, суд,-
п о с т а н о в и в :
Апеляційну скаргу ОСОБА_5 , який діє в інтересах ОСОБА_1 - задовольнити.
Ухвалу Харківського районного суду Харківської області від 28 липня 2025 року – скасувати. 
Справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її ухвалення та може бути оскаржена в касаційному порядку у випадках передбачених статтею 389 Цивільного процесуального кодексу України безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий         О.Ю.Тичкова

Судді          О.В. Маміна

Н.П. Пилипчук