У х в а л а
5 грудня 2025 року
м. Київ
Справа № 274/7588/24
Провадження № 61-13131ск25
Верховний Суд у складі колегії судді Другої судової палати Касаційного цивільного Гудими Д. А. ознайомився із касаційною скаргою ОСОБА_1 (далі - скаржниця), інтереси якої представляє адвокат Бреднєв Олександр Олександрович (далі - адвокат),
на рішення Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області від 17 квітня 2025 року та постанову Житомирського апеляційного суду від 15 вересня 2025 року 
у справі за позовом скаржниці до Семенівської сільської ради Бердичівського району Житомирської області (далі - відповідач) про визнання права на земельну частку (пай) і 
в с т а н о в и в :
1.           17 жовтня 2025 року адвокат в інтересах скаржниці подав до Верховного Суду касаційну скаргу, у якій просив скасувати зазначені судові рішення й ухвалити нове - про задоволення позову.
2.           За змістом абзацу першого частини першої статті 185 і частини другої статті 393 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України), якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддя постановляє ухвалу про залишення цієї скарги без руху.
3.           Оскільки касаційна скарга не відповідає низці вимог ЦПК України, її слід залишити без руху.
(1) Щодо вимог до змісту касаційної скарги
4.           За змістом пункту 2 частини другої статті 392 ЦПК України у редакції Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами» (далі - Закон № 3200-IX) у касаційній скарзі повинні бути зазначені поштовий індекс та відомості про наявність або відсутність електронного кабінету особи, яка подає касаційну скаргу. Проте у касаційній скарзі таких відомостей щодо скаржниці немає.
4.1.       Якщо цим Кодексом встановлено вимогу зазначення у змісті процесуального документа відомостей про наявність або відсутність електронного кабінету, особа, яка подає до суду відповідний процесуальний документ в електронній формі через електронний кабінет, звільняється від обов`язку зазначення відповідних відомостей (частина восьма статті 14 ЦПК України у редакції Закону № 3200-IX). 
4.2.       Адвокат у касаційній скарзі всупереч пункту 2 частини другої статті 392 ЦПК України поштовий індекс скаржниці та відомості про наявність або відсутність у неї електронного кабінету не зазначив. Від обов`язку зазначити такі відомості не звільнений, бо подав цю скаргу поштою. 
(2) Щодо дотримання принципу рівності
5.           За змістом пункту 7 частини другої статті 392 ЦПК України у касаційній скарзі повинно бути зазначено перелік письмових матеріалів, що додаються до скарги. До касаційної скарги додаються копії скарги та доданих до неї матеріалів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, якщо така скарга та додані матеріали подаються до суду в електронній формі через електронний кабінет (речення перше пункту 1 частини четвертої статті 392 ЦПК України).
5.1.       Скаржниця додала до касаційної скарги, зокрема, ордер на надання правничої допомоги, копії свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю та договору про надання правової допомоги. Однак не надала копії цих документів для відповідача. 
5.2.       ЦПК України не передбачає для особи, яка оскаржує судові рішення, можливості визначати, які матеріали, що додаються до касаційної скарги, не надавати іншим учасникам справи. Більше того, якби скаржниця подала касаційну скаргу разом із доданими до неї матеріалами в електронній формі через електронний кабінет, відповідач, який має такий кабінет, теж не був би обмежений у можливості ознайомлення з відповідними додатками. Тому скаржниця має подати копії зазначених документів для відповідача.
(3) Щодо сплати судового збору 
6.           До касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону (пункт 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України).
6.1.       Скаржниця додала до касаційної скарги квитанцію № 9938-8398-7933-4437 про сплату 17 жовтня 2025 року 2 422,00 грн судового збору, розмір якого не підтвердила дійсною вартістю спірного майна.
6.2.       Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом (частина друга статті 133 ЦПК України).
6.3.       Судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі (частина перша статті 4 Закону України «Про судовий збір»).
6.4.       За змістом підпункту 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання фізичною особою касаційної скарги на рішення суду ставка судового збору встановлюється у розмірі 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги від розміру оспорюваної суми, але не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб за позовними заявами майнового характеру, а у справах, в яких предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав (крім права власності на майно), відшкодування шкоди здоров`ю (крім моральної шкоди), - не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
6.5.       За змістом підпункту 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання фізичною особою до суду позовної заяви майнового характеру встановлюється у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Такий мінімум згідно зі статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» із 1 січня 2024 року становив 3 028,00 грн.
6.6.       У вересні 2024 року скаржниця звернулася до суду з позовом, у якому просила визнати за нею право на земельну частку (пай) у розмірі 3,3100 га, розташовану на території колишнього Колективного сільськогосподарського підприємства «Дружба» за межами населеного пункту с. Закутинці Бердичівського району Житомирської області, на підставі Державного акта на право колективної власності серії ЖТ 02-08 № 000006, виданого згідно з розпорядженням голови Бердичівської районної ради народних депутатів 15 листопада 1995 року.
Суд першої інстанції відмовив у задоволенні позову. Апеляційний суд погодився з цим рішенням та залишив його без змін. Скаржниця оскаржила судові рішення в цілому, тобто щодо однієї вимоги майнового характеру.
6.7.       Майновий позов (позовна вимога майнового характеру) - це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що підлягає грошовій оцінці. Тобто будь-який майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього. Отже, судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, стягнення, витребування або повернення майна - як рухомих речей, так і нерухомості - визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру. Наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача засвідчує її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову. До позовів немайнового характеру належать вимоги, які не підлягають вартісній оцінці. Під немайновим позовом слід розуміти вимогу про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що не піддається грошовій оцінці (див. постанови Великої Палати Верховного Суду від 26 лютого 2019 року у справі № 907/9/17 та від 25 серпня 2020 року у справі № 910/13737/19).
6.8.       Згідно з практикою Верховного Суду вимога про визнання права на земельну частку (пай) має майновий характер, оскільки підлягає грошовій оцінці (див. ухвалу Верховного Суду у складі судді Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 30 вересня 2025 року у справі № 190/1598/22).
6.9.       Ціну позову скаржниця у касаційній скарзі не вказала. Тому точний розмір судового збору має розрахувати самостійно на підставі документів, які можуть підтвердити дійсну вартість спірного майна, за формулою:вартість х 1 % х 200 %.
За відсутності таких документів - доплатити судовий збір до максимального розміру: 3 028,00 х 10 (максимальна ставка за подання касаційної скарги за майновою вимогою)) - 2 422,00 грн = 27 858,00 грн.
Реквізити для оплати: отримувач коштів: ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102; код отримувача: 37993783; банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); номер рахунку отримувача: UA288999980313151207000026007; код класифікації доходів бюджету: 22030102; найменування платежу: судовий збір (Верховний Суд, 055); призначення платежу: *;101; НОМЕР_1 ; судовий збір, за скаргою ОСОБА_1 (Касаційний цивільний суд), справа № 274/7588/24).
6.10.    Скаржниця має надати суду документ про сплату судового збору у розмірі, визначеному за законом, та копії документів, які можуть підтвердити вартість права на земельну частку (пай), з такою кількістю копій, яка відповідає кількості інших учасників справи (пункти 1 і 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України).
(4) Щодо строку на усунення недоліків касаційної скарги
7.           В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху (речення перше абзацу першого частини другої статті 185 ЦПК України). Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві (речення друге частини третьої статті 185 ЦПК України).
8.           Для усунення недоліків, вказаних у цій ухвалі, Верховний Суд встановлює десятиденний строк із дня її вручення адвокатові або скаржниці. У разі невиконання у встановлений строк вимог ухвали Верховний Суд вважатиме касаційну скаргу неподаною та поверне її скаржниці.
Керуючись статтями 185, 260, 261, 392, 393 ЦПК України,
п о с т а н о в и в :
1. Залишити без руху касаційну скаргу  ОСОБА_1 на рішення Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області від 17 квітня 2025 року та постанову Житомирського апеляційного суду від 15 вересня 2025 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Семенівської сільської ради Бердичівського району Житомирської області про визнання права на земельну частку (пай).
2. Встановити для усунення недоліків касаційної скарги десятиденний строк із дня вручення цієї ухвали.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання й оскарженню не підлягає.
Суддя 	 	Д. А. Гудима