ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ 
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ 
03 лютого 2026 року 	Справа № 280/4694/25 м.Запоріжжя	
Запорізький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Мінаєвої К.В., розглянувши в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу 
за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Торговий будинок «Сігма» 
до Головного управління ДПС у Кіровоградській області 
про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,
ВСТАНОВИВ:
І. Зміст і підстави позовних вимог.
До Запорізького окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю «Торговий будинок «Сігма» (далі - позивач) до Головного управління ДПС у Кіровоградській області (далі – відповідач), у якій позивач просить суд визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення відповідача від 18.02.2024 № 000014340902.
Крім того, просить стягнути на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача судовий збір у розмірі 8876,00 грн; судові витрати покласти на відповідача.
Позовна заява подана представником позивача адвокатом Харцизовою Т.В., яка діє на підставі довіреності № б/н від 01.01.2025.
В обґрунтування позовних вимог зазначено, що відповідачем під час проведення перевірки було помилково визначено операції з роздрібної торгівлі алкогольними напоями на кінцевого споживача, як оптові, без наявності відповідних видаткових накладних, та протиправно нараховано штрафні санкції за порушення позивачем частини першої статті 19 Закону України від 18.06.2024 № 3817-IX «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, спиртових дистилятів, біоетанолу, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, тютюнової сировини, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального» в частині дотримання безготівкової форми розрахунку при оптовій реалізації алкогольних напоїв. Наведене призвело до безпідставного складання податкового повідомлення-рішення, у зв`язку з чим таке є протиправним та підлягає скасуванню.
ІІ. Виклад позицій інших учасників справи.
27.06.2025 до суду надійшов відзив на позовну заяву, у якому представник відповідача зазначає, що факт проведення розрахунків в готівковій формі при здійсненні діяльності з оптової торгівлі алкогольними напоями суб`єктам господарювання досліджено в процесі проведення перевірки шляхом співставлення Звітів про обсяги придбання та реалізації алкогольних напоїв у оптовій мережі за липень 2024 та серпень 2024, видаткових накладних, що надані ТОВ «Торговий будинок «СІГМА» та фіскальних чеків, які сформовані в ІКС СОД РРО, а саме: відвантаження продукції, найменування, кількість товару та загальна вартість, яка зазначена у видаткових накладних і подальша оплата, яка зазначена у фіскальних чеках з відповідним найменуванням, кількістю товару та його загальна вартість. Наголошує, що при здійсненні роздрібної торгівлі підакцизними товарами суб`єкти господарювання зобов`язані дотримуватись форми та змісту розрахункових документів (фіскальних чеків), яка затверджена пунктом 2 розділу ІІ Положення про форму та зміст розрахункових документів/електронних розрахункових документів, Порядку подання звітності, пов`язаної із використанням книг обліку розрахункових операцій (розрахункових книжок), форми № ЗВР-1 Звіту про використання книг обліку розрахункових операцій (розрахункових книжок), затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 21.01.2016 № 13. Водночас фіскальні чеки, які за позицією позивача сформовані під час здійснення роздрібної торгівлі кінцевим споживачам, не містять обов`язкових реквізитів: літерного позначення акцизного податку, розміру ставки та загальної суми такого податку що вказують на факт готівкового розрахунку за оптову торгівлю алкогольними напоями. З огляду на викладене податковий орган дійшов висновку про проведення позивачем розрахунків в готівковій формі при здійсненні діяльності з оптової торгівлі алкогольними напоями суб`єктам господарювання, загальна сума яких становить 295866,75 грн, тому просить відмовити у задоволенні позовних вимог.
15.09.2025 судом отримано клопотання ГУ ДПС у Кіровоградській області про надання пояснень на вимогу ухвали суду від 08.09.2025. Представник повторно вказує, що при здійсненні роздрібної торгівлі підакцизними товарами суб`єкти господарювання зобов`язані дотримуватись форми та змісту розрахункових документів (фіскальних чеків), яка затверджена п. 2 розділу ІІ Положення про форму та зміст розрахункових документів/електронних розрахункових документів, Порядку подання звітності, пов`язаної із використанням книг обліку розрахункових операцій (розрахункових книжок), форми №ЗВР-1 Звіту про використання книг обліку розрахункових операцій (розрахункових книжок) (затвердженого Наказом міністерства фінансів України від 21.01.2016 N 13), згідно якого фіскальний чек має містити такі обов`язкові реквізити: для СГ роздрібної торгівлі, що здійснюють реалізацію підакцизних товарів та зареєстровані платниками акцизного податку (СГ, що зареєстровані платниками іншого податку, крім ПДВ), - окремим рядком літерне позначення, розмір ставки такого податку, загальна сума такого податку за всіма зазначеними в чеку товарами (послугами), на початку рядка друкується назва такого податку (рядок 22). У реквізиті "Акцизний податок" його назва наводиться згідно з Кодексом. За потреби дозволяється використовувати скорочення. Разом з тим, надані позивачем фіскальні чеки не містять обов`язкових реквізитів, що підтверджує факт готівкового розрахунку при здійсненні оптової торгівлі алкогольними напоями.
24.11.2025 на адресу суду надійшли витребувані судом пояснення ГУ ДПС у Кіровоградській області щодо дослідження та врахування / не врахування банківських виписок, які були надані позивачем на заперечення під час складання ППР. Представник зазначає, що згідно з даними видаткових накладних, наданих в ході проведення перевірки, та фіскальних чеків ТОВ «Торговий будинок «СІГМА» при здійсненні діяльності з оптової торгівлі алкогольними напоями суб`єктам господарювання проведено розрахунки в готівковій формі, чим порушено вимоги ч. 1 ст. 19 Закону України від 18.06.2024 №3817-ІХ. У період з 27.07.2024 по 31.07.2024 загальна сума проведених розрахунків в готівковій формі становить 157855,40 грн, у період з 01.08.2024 по 13.08.2024 загальна сума проведених розрахунків в готівковій формі становить 138011,35 грн, що загалом складає 295866,75 грн. Також проведеним аналізом видаткових накладних наданих платником при перевірці та фіскальних чеків сформованих з ІКС СОД РРО встановлено, що в вартість реалізованих алкогольних напоїв (як стверджують представники ТОВ «ТБ Сігма» кінцевому споживачу) не включено суми акцизного податку з роздрібної торгівлі підакцизними товарами, що в свою чергу спростовує факт продажу таких товарів кінцевому споживачу та доводи представника підприємства, та підтверджує факт оптової реалізації алкогольних напоїв, оскільки згідно чинного законодавства обсяги оптової реалізації алкогольних напоїв не є об`єктом оподаткування акцизним податком. Крім того, наданими позивачем договорами поставки, між ТОВ «ТБ Сігма» та контрагентами передбачено передоплату або оплату по факту поставки товару в день поставки, а також можливість відстрочення платежу за умови укладення між контрагентами додаткової угоди, проте під час проведення перевірки та надання заперечень позивачем не надавалися додаткові угоди про відстрочення платежу по жодному з контрагентів, що спростовує факти проведення розрахунків за товари, поставлені протягом липня – серпня 2024 року.
05.01.202 судом отримано заперечення позивача на відповідь на відзив, в яких представник позивача вказує, що доводи відповідача про співставлення звітів про обсяги придбання та реалізації алкогольних напоїв у оптовій мережі та фіскальних чеків та його висновок про неспівпадіння дати відвантаження продукції у видаткових накладних та дати фіскальних чеків підтверджують те, що такі продажі не є пов`язаними між собою. Водночас чинне законодавство не забороняє продаж алкогольних напоїв як в роздріб, так і в опт одній і тій самій людині, яка може бути фізичною особою або фізичною особою-підприємцем. Крім того, зазначення позивачем про неналежне оформлення фіскальних чеків не підтверджується актом перевірки, тому встановлене порушення не є тотожнім тому, що вказано у ППР. Також вказує, що позивач відповідно до чинного законодавства нарахував та сплатив акцизний податок, доказів зворотного не надано, водночас вказане підтверджується податковими накладними на кінцевого покупця.
III. Процесуальні дії у справі.
Ухвалою від 09.06.2025 суд відкрив провадження, призначив справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення та виклику сторін; зобов`язав Головне управління ДПС у Кіровоградській області разом з відзивом на позовну заяву надати до суду всі документи та матеріали, на підставі яких було прийнято податкове повідомлення-рішення від 18.02.2024 № 000014340902 (за виключенням тих, які долучені позивачем до позовної заяви).
Ухвалою від 08.09.2025 суд витребував від Головного управління ДПС у Кіровоградській області письмові пояснення щодо способу встановлення Головним управлінням ДПС у Кіровоградській області факту продажу Товариством з обмеженою відповідальністю «Торговий будинок «Сігма» суб`єктам господарювання, наведеним у Додатку 1 до акта перевірки від 20.01.2025 №463/11-28-09-02/32006396, підакцизних товарів (алкогольних напоїв), зазначених у Додатках 1-1, 1-2 до акта перевірки (з посиланням на враховані відповідачем Звіти про обсяги придбання та реалізації алкогольних напоїв у оптовій мережі за липень 2024 та серпень 2024 видаткові накладні, фіскальні чеки).
Ухвалою від 08.10.2025 суд призначив розгляд адміністративної справи №280/4694/25 за правилами загального позовного провадження; призначив підготовче засідання по справі на 04.11.2025. 
Ухвалою від 20.10.2025 суд задовольнив клопотання представника відповідача Шамшур Анни Юріївни про участь у судових засіданнях в режимі відеоконференції.
Ухвалою від 31.10.2025 суд задовольнив клопотання представника позивача Харцизової Тетяни Володимирівни про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції.
Протокольною ухвалою від 04.11.2025 суд оголосив перерву до 27.11.2025 Ухвалою від 27.11.2025 суд продовжив строк підготовчого провадження в адміністративній справі на тридцять днів відповідно до частини четвертої статті 173 КАС України; відклав підготовче засідання на 17.12.2025. Ухвалою від 17.12.2025 суд відклав підготовче засідання на 05.01.2026.
Протокольною ухвалою від 05.01.2026 суд закрив підготовче провадження у справі та призначив судовий розгляд справи по суті на 22.01.2026. Протокольною ухвалою від 22.01.2026 суд оголосив перерву у судовому засіданні до 23.01.2026.
Ухвалою від 23.01.2026 суд за наслідками розгляду заяв учасників справи вирішив подальший розгляд справи №280/4694/25 здійснювати в порядку письмового провадження за наявними в ній матеріалами без виклику учасників справи в межах строку розгляду справи.
Згідно з частиною четвертою статті 229 КАС України у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
IV. Фактичні обставини справи, встановлені судом.
Відповідно до виписки з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань Товариство з обмеженою відповідальністю «Торговий будинок «Сігма» зареєстроване юридичною особою 11.05.2002 (номер запису: 10991200000000104), видами економічної діяльності якого є 46.34 Оптова торгівля напоями (основний); 46.19 Діяльність посередників у торгівлі товарами широкого асортименту; 46.21 Оптова торгівля зерном, необробленим тютюном, насінням і кормами для тварин; 46.39 Неспеціалізована оптова торгівля продуктами харчування, напоями та тютюновими виробами; 47.11 Роздрібна торгівля в неспеціалізованих магазинах переважно продуктами харчування, напоями та тютюновими виробами; 52.10 Складське господарство; 52.29 Інша допоміжна діяльність у сфері транспорту; 68.20 Надання в оренду й експлуатацію власного чи орендованого нерухомого майна; 69.10 Діяльність у сфері права; 73.20 Дослідження кон`юнктури ринку та виявлення громадської думки; 82.92 Пакування.
При цьому ТОВ «ТБ «Сігма» має ліцензію на право «Роздрібна торгівля алкогольними напоями» за №11230308202400406 від 26.03.2024 (термін дії з 08.04.2024 до 08.04.2025), додатком до якої визначено електронно-касовий апарат: фіскальний номер РРО / ПРРО 3000774428, MG-P777TL, виробник: ПП «ХЕЛП МІКРО», дата виготовлення 21.03.2019 року, заводський номер GP00000331.
Контролюючим органом на підставі наказу Головного управління ДПС у Кіровоградській області від 07.01.2025 №21-п «Про проведення фактичних перевірок суб`єктів господарювання та торгових об`єктів» та направлень від 09.01.2025 №56 та №57, вимог статті 19-1, підпунктів 20.1.2, 20.1.4, 20.1.6, 20.1.8-20.1.13, 20.1.17 пункту 20.1 статті 20, підпункту 75.1.3 пункту 75.1 статті 75 та на підставі підпункту 80.2.5 пункту 80.2 статті 80 Податкового кодексу України, а саме здійснення функцій, визначених законодавством у сфері виробництва і обігу спирту, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, пального наказано провести протягом січня 2025 року фактичні перевірки суб`єктів господарювання (перелік додається) тривалістю не більше 10 діб. Перевірки провести з метою здійснення контролю за дотриманням платниками податків законодавства в частині ліцензування, виробництва, обліку, обігу, придбання, зберігання та транспортування підакцизних товарів.
Відповідно до додатку 2 до наказу ГУ ДПС у Кіровоградській області від 07.01.2025 №21-п визначено перелік суб`єктів господарювання для проведення фактичних перевірок працівниками управління контролю за підакцизними товарами на підставі підпункту 80.2.5 пункту 80.2 статті 80 Податкового кодексу України, серед яких є ТОВ «Торговий будинок «Сігма»; адреса місцезнаходження: Кіровоградська область, м. Кропивницький, Фортечний район, вулиця Перша Виставкова, буд.3, Склад-магазин; дата початку перевірки 09.01.2025. Період діяльності, що перевіряється: згідно ст.102 Податкового кодексу України.
На запит про надання документів позивач листом за вих.№17/01-1 від 17.01.2025 надав засвідчені копії первинних документів за період з 01.07.2024 по 15.08.2024 з постачання та оплати відвантажених алкогольних напоїв суб`єктам господарювання згідно списку, наданому у запиті. Зазначив, що з 01.07.2024 по 26.07.2024 покупцями слабоалкогольних напоїв здійснювалася оплата в погашення заборгованості за відвантажену продукцію частково готівково. Оплата в погашення заборгованості за відвантажену продукцію не тягне за собою нарахування акцизу та податку на додану вартість. Загальна сума оплат в погашення заборгованості від покупців в період з 01.07.2024 по 26.07.2024 за РРО з фіскальним номером 3000774428 складає 717301,07 грн, в тому числі слабоалкогольні напої 603512,36 грн. Починаючи з 27.07.2024, всі оплати готівкою за алкогольну продукцію є оплатами від кінцевих споживачів, з нарахуванням відповідно акцизного податку та ПДВ. Загальна сума за алкогольні напої від кінцевих споживачів за РРО з фіскальним номером 3000774428 з 01.07.2024 по 31.07.2024 складає 3094784,96 грн, в тому числі акцизний податок 147370,71 грн. Дні суми задекларовані ТОВ «ТБ «Сігма» та акциз сплачений до бюджету. 
За результатами фактичної перевірки складено акт від 20.01.2025 №463/11-28-09-02/32006396, відповідно до якого встановлено, що ТОВ «Торговий будинок «Сігма» порушено вимоги частин першої статті 19 Закону України від 18.06.2024 № 3817-IX «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, спиртових дистилятів, біоетанолу, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, тютюнової сировини, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального» в частині проведення розрахунків за операціями оптової торгівлі алкогольними напоями у готівковій формі.
Не погодившись із викладеним в акті перевірки, позивач подав до Головного управління ДПС у Кіровоградській області заперечення за вих. №3/02-1 від 03.02.2025, у яких, серед іншого, зазначив, що відповідні оплати помилково, без будь-якого обґрунтування, було визнано в акті перевірки як факти безготівкової оплати під час оптової торгівлі, якими вони фактично не є.
На підставі акту перевірки контролюючим органом 18.02.2025 прийнято податкове повідомлення-рішення:
- форми «С» № 000014340902, яким за порушення ч.1 ст.19 Закону України від 18.06.2024 № 3817-IX «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, спиртових дистилятів, біоетанолу, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, тютюнової сировини, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального» на підставі підпункту 54.3.3 пункту 54.3 статті 54 ПК України, пункту 40 частини 2 статті 73 Закону України від 18.06.2024 № 3817-IX до позивача застосована сума штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) у розмірі 591733,50 грн.
Вважаючи протиправним податкове повідомлення-рішення від 18.02.2025 №000014340902, позивач звернувся до суду із адміністративним позовом про визнання його протиправним та скасування.
V. Мотиви, з яких виходить суд, та застосовані норми права.
Частиною другою статті 19 Конституції України визначено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією України та законами України.
Наведена норма означає, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний діяти лише на виконання закону, за умов і обставин, визначених ним, вчиняти дії, не виходячи за межі прав та обов`язків, дотримуватися встановленої законом процедури, обирати лише встановлені законодавством України способи правомірної поведінки під час реалізації своїх владних повноважень.
Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює Податковий кодекс України (далі – ПК України).
Пунктом 1.1 статті 1 ПК України визначено платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків, а також відповідальність за порушення податкового законодавства.
Підпунктом 41.1.1 пункту 41.1 статті 41 ПК України визначено, що контролюючими органами є податкові органи (центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, його територіальні органи) - щодо дотримання законодавства з питань оподаткування (крім випадків, визначених підпунктом 41.1.2 цього пункту, що відносяться до повноважень митних органів), законодавства з питань сплати єдиного внеску, а також щодо дотримання іншого законодавства, контроль за виконанням якого покладено на центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, чи його територіальні органи.
Повноваження і функції контролюючих органів визначаються цим Кодексом, Митним кодексом України та законами України (пункт 41.5 статті 41 ПК України).
Згідно підпункту 19-1.1.16 пункту 19-1.1 статті 19-1 ПК України, контролюючі органи здійснюють заходи щодо запобігання та виявлення порушень законодавства у сфері виробництва та обігу спирту, алкогольних напоїв і тютюнових виробів та пального.
Відповідно до підпункту 20.1.4 пункту 20.1 статті 20 ПК України контролюючі органи мають право проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків (крім Національного банку України), у тому числі після проведення процедур митного контролю та/або митного оформлення.
Згідно з пунктом 61.1 статті 61 ПК України податковий контроль - система заходів, що вживаються контролюючими органами та координуються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, з метою контролю правильності нарахування, повноти і своєчасності сплати податків і зборів, а також дотримання законодавства з питань регулювання обігу готівки, проведення розрахункових та касових операцій, патентування, ліцензування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.
Способом здійснення такого контролю є, зокрема, інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів відповідно до підпункту 62.1.2 пункту 62.2 статті 62 Податкового кодексу України.
Податковий контроль відповідно до підпункту 62.1.3 пункту 62.2 статті 62 ПК України здійснюється шляхом перевірок та звірок відповідно до вимог цього Кодексу, а також перевірок щодо дотримання законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, у порядку, встановленому законами України, що регулюють відповідну сферу правовідносин.
Умови, порядок допуску посадових осіб контролюючих органів до проведення фактичних перевірок, строки проведення перевірок та оформлення їх результатів визначені статтями 75, 80, 81 ПК України.
За змістом абзацу першого пункту 75.1 статті 75 ПК України контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.
Згідно з підпунктом 75.1.3 пункту 75.1 статті 75 ПК України фактичною вважається перевірка, що здійснюється за місцем фактичного провадження платником податків діяльності, розташування господарських або інших об`єктів права власності такого платника. Така перевірка здійснюється контролюючим органом щодо дотримання норм законодавства з питань регулювання обігу готівки, порядку здійснення платниками податків розрахункових операцій, ведення касових операцій, наявності ліцензій, свідоцтв, у тому числі про виробництво та обіг підакцизних товарів, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами).
За приписами пункту 80.1 статті 80 ПК України фактична перевірка здійснюється без попередження платника податків (особи).
Відповідно до пункту 80.2 статті 80 Податкового кодексу України фактична перевірка може проводитися на підставі рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) контролюючого органу, оформленого наказом, копія якого вручається платнику податків або його уповноваженому представнику, або особам, які фактично проводять розрахункові операції під розписку до початку проведення такої перевірки, та за наявності хоча б однієї з таких підстав, зокрема: у разі наявності та/або отримання в установленому законодавством порядку інформації про порушення вимог законодавства в частині виробництва, обліку, зберігання та транспортування спирту, алкогольних напоїв, тютюнових виробів та рідин, що використовуються в електронних сигаретах і пального, та цільового використання спирту платниками податків, обладнання акцизних складів витратомірами-лічильниками та/або рівномірами-лічильниками, та/або масовими витратомірами, а також здійснення функцій, визначених законодавством у сфері регулювання виробництва і обігу спирту, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, пального (підпункт 80.2.5).
Згідно з пунктом 81.1 статті 81 ПК України посадові особи контролюючого органу мають право приступити до проведення документальної виїзної перевірки, фактичної перевірки за наявності підстав для їх проведення, визначених цим Кодексом, та за умови пред`явлення або надіслання у випадках, визначених цим Кодексом, таких документів:
- направлення на проведення такої перевірки, в якому зазначаються дата видачі, найменування контролюючого органу, реквізити наказу про проведення відповідної перевірки, найменування та реквізити суб`єкта (прізвище, ім`я, по батькові фізичної особи - платника податку, який перевіряється) або об`єкта, перевірка якого проводиться, мета, вид (документальна планова/позапланова або фактична), підстави, дата початку та тривалість перевірки, посада та прізвище посадової (службової) особи, яка проводитиме перевірку. Направлення на перевірку у такому випадку є дійсним за наявності підпису керівника (його заступника або уповноваженої особи) контролюючого органу, що скріплений печаткою контролюючого органу;
- копії наказу про проведення перевірки, в якому зазначаються дата видачі, найменування контролюючого органу, найменування та реквізити суб`єкта (прізвище, ім`я, по батькові фізичної особи - платника податку, який перевіряється) та у разі проведення перевірки в іншому місці - адреса об`єкта, перевірка якого проводиться, мета, вид (документальна планова/позапланова або фактична перевірка), підстави для проведення перевірки, визначені цим Кодексом, дата початку і тривалість перевірки, період діяльності, який буде перевірятися. Наказ про проведення перевірки є дійсним за наявності підпису керівника (його заступника або уповноваженої особи) контролюючого органу та скріплення печаткою контролюючого органу;
- службового посвідчення осіб, які зазначені в направленні на проведення перевірки.
Непред`явлення або не надіслання у випадках, визначених цим Кодексом, платнику податків (його посадовим (службовим) особам або його уповноваженому представнику, або особам, які фактично проводять розрахункові операції) цих документів або пред`явлення зазначених документів, що оформлені з порушенням вимог, встановлених цим пунктом, є підставою для недопущення посадових (службових) осіб контролюючого органу до проведення документальної виїзної або фактичної перевірки.
Відмова платника податків та/або посадових (службових) осіб платника податків (його представників або осіб, які фактично проводять розрахункові операції) від допуску до перевірки на інших підставах, ніж визначені в абзаці п`ятому цього пункту, не дозволяється.
При пред`явленні направлення платнику податків та/або посадовим (службовим) особам платника податків (його представникам або особам, які фактично проводять розрахункові операції), такі особи розписуються у направленні із зазначенням свого прізвища, імені, по батькові, посади, дати і часу ознайомлення.
У разі відмови платника податків та/або посадових (службових) осіб платника податків (його представників або осіб, які фактично проводять розрахункові операції) розписатися у направленні на перевірку посадовими (службовими) особами контролюючого органу складається акт, який засвідчує факт відмови. У такому випадку акт про відмову від підпису у направленні на перевірку є підставою для початку проведення такої перевірки.
Отже, фактична перевірка суб`єкта господарювання може бути проведена при дотриманні таких умов як наявність підстав для проведення фактичної перевірки та пред`явлення посадовими особами податкового органу необхідного пакету документів.
У постанові від 21.02.2020 у справі № 826/17123/18 судова палата з розгляду справ щодо податків, зборів та інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду Верховного Суду відступила від висновків, які викладено в постановах Верховного Суду від 13.03.2018 у справі № 804/1113/16, від 24.05.2019 у справі № 826/16221/15, від 03.10.2019 у справі № 820/850/16, від 16.10.2019 у справі № 820/11291/15, від 22.11.2019 у справі №815/4392/15 тощо, у частині того, що саме на етапі допуску до перевірки платник податків може поставити питання про необґрунтованість її призначення та проведення, реалізувавши своє право на захист від безпідставного здійснення податкового контролю щодо себе; а також що допуск до перевірки нівелює правові наслідки процедурних порушень, допущених контролюючим органом при призначенні та проведенні відповідної документальної виїзної або фактичної перевірки.
У цій постанові Верховний Суд сформував правовий висновок про те, що у посадових осіб контролюючого органу виникає право на проведення документальної планової / позапланової виїзної перевірки, фактичної перевірки за сукупності двох умов: наявності визначених законом підстав для її проведення (правова підстава) та надіслання/пред`явлення оформлених відповідно до вимог Податкового кодексу України направлення і наказу на проведення перевірки, а також службового посвідчення осіб, які зазначені в направленні на проведення перевірки (формальна підстава). Оскаржуючи наслідки проведеної контролюючим органом перевірки у вигляді податкових повідомлень-рішень та інших рішень, платник податків не позбавлений можливості посилатись на порушення контролюючим органом вимог законодавства щодо проведення такої перевірки, якщо вважає, що вони зумовлюють протиправність таких податкових повідомлень-рішень. При цьому, таким підставам позову, за їх наявності, суди повинні надавати правову оцінку в першу чергу, а у разі, якщо вони не визнані судом такими, що тягнуть протиправність рішень, прийнятих за наслідками такої перевірки, - переходити до перевірки підстав позову щодо наявності порушень податкового та/або іншого законодавства.
Крім того, Велика Палата Верховного Суду у постанові від 08.09.2021 у справі №816/228/17 виходила з того, що неправомірність дій контролюючого органу при призначенні та проведенні перевірки не може бути предметом окремого позову, але може бути підставою позову про визнання протиправними рішень, прийнятих за наслідками такої перевірки. При цьому, підставами для скасування таких рішень є не будь-які порушення, допущені під час призначення і проведення такої перевірки, а лише ті, що вплинули або об`єктивно могли вплинути на правильність висновків контролюючого органу за результатами такої перевірки та, відповідно, на обґрунтованість і законність прийнятого за результатами перевірки рішення.
Враховуючи, що спір щодо правомірності дій контролюючого органу під час призначення та проведення перевірки, яка стала підставою для винесення оскаржуваних податкових повідомлень-рішень, між сторонами відсутній, суд зауважує, що дане питання не потребує додаткового дослідження при розгляді даної справи.
За висновками контролюючого органу позивачем порушено вимоги частини першої статті 19 Закону України від 18.06.2024 № 3817-IX «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, спиртових дистилятів, біоетанолу, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, тютюнової сировини, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального» (далі – Закон № 3817-IX), що полягає у проведенні розрахунків за операціями оптової торгівлі алкогольними напоями у готівковій формі.
Основні засади державної політики щодо регулювання виробництва, ввезення на митну територію України, вивезення за межі митної території України, оптової і роздрібної торгівлі спиртом етиловим, спиртовими дистилятами, біоетанолом, алкогольними напоями, тютюновими виробами, тютюновою сировиною, рідинами, що використовуються в електронних сигаретах, та пальним, а також посилення боротьби з їх незаконним виробництвом та обігом на території України визначаються Законом № 3817-IX.
Відповідно до частини першої, другої статті 19 Закону № 3817-IX суб`єкти господарювання при здійсненні діяльності з оптової торгівлі спиртом етиловим, спиртовими дистилятами, біоетанолом, алкогольними напоями зобов`язані проводити розрахунки за операціями оптової торгівлі спиртом етиловим, спиртовими дистилятами, біоетанолом, алкогольними напоями виключно у безготівковій формі, в тому числі у випадках, якщо розрахунки проводяться з іншою особою після заміни сторони у зобов`язанні чи при виконанні обов`язку боржника третьою особою.
Не вважається порушенням вимог частини першої цієї статті непроведення розрахунків у зв`язку з припиненням зобов`язання з підстав, передбачених законом або договором між суб`єктами господарювання.
Таким чином, всі розрахунки за операціями оптової торгівлі алкогольними напоями повинні проводитись виключно у безготівковій формі (за виключенням випадків припинення зобов`язань з підстав, передбачених законом або договором між суб`єктами господарювання).
У межах розгляду цієї справи спірним питанням є правильність встановлення контролюючим органом характеру здійснених позивачем операцій з торгівлі, позаяк основним доводом позовних вимог є помилкове визначення операцій з роздрібної торгівлі як оптових.
Суд зазначає, що згідно з пунктами 60, 76 частини першої статті 1 Закону № 3817-IX:
роздрібна торгівля - діяльність з продажу товарів (у тому числі з їх відвантаженням для подальшої доставки) кінцевим споживачам для особистого некомерційного використання незалежно від форми розрахунків, у тому числі на розлив без фактичного споживання у місці продажу або на розлив у ресторанах, кафе, барах, інших закладах громадського харчування;
оптова торгівля алкогольними напоями - діяльність з реалізації власно вироблених, ввезених або придбаних алкогольних напоїв іншим суб`єктам господарювання, що мають ліцензію на право оптової та/або роздрібної торгівлі алкогольними напоями, іншим суб`єктам господарювання, які не мають ліцензії на право оптової та/або роздрібної торгівлі алкогольними напоями та використовують їх для виробничих потреб.
Отже, основною відмінністю між роздрібною та оптовою торгівлею, у тому числі алкогольними напоями, є подальше використання товару: при роздрібній торгівлі його реалізація здійснюється безпосередньо кінцевому споживачу для особистого некомерційного використання, при оптовій – іншим суб`єктам господарювання для подальшого продажу або виробничих потреб.
З акту фактичної перевірки від 20.01.2025 №463/11-28-09-02/32006396 судом встановлено, що контролюючий орган дійшов висновку про проведення ТОВ «Торговий будинок «Сігма» розрахунків за операціями оптової торгівлі алкогольними напоями у готівковій формі внаслідок дослідження наданих до перевірки: Звіту про обсяги придбання та реалізації алкогольних напоїв у оптовій мережі за липень 2024 та серпень 2024, видаткових накладних та фіскальних чеків контрольно-касового апарату. Так, податковий орган констатував, що відповідно до вказаного Звіту ТОВ «Торговий будинок «Сігма» здійснено оптову торгівлю алкогольними напоями суб`єктам господарювання, наведеним у Додатку 1. З даних видаткових накладних та фіскальних чеків (Додатки 1-1, 1-2) відповідачем з`ясовано, що позивач при здійсненні діяльності з оптової торгівлі алкогольними напоями суб`єктам господарювання, наведеним у Додатку 1, проведено розрахунки в готівковій формі, загальна сума яких становить 295866,75 грн.
Як встановлено з пояснень відповідача, факт проведення розрахунків в готівковій формі при здійсненні діяльності з оптової торгівлі алкогольними напоями суб`єктам господарювання встановлено шляхом співставлення Звітів про обсяги придбання та реалізації алкогольних напоїв у оптовій мережі за липень 2024 та серпень 2024, видаткових накладних, що надані ТОВ «Торговий будинок «СІГМА» та фіскальних чеків, які сформовані в ІКС СОД РРО, а саме: відвантаження продукції, найменування, кількість товару та загальна вартість, яка зазначена у видаткових накладних і подальша оплата, яка зазначена у фіскальних чеках з відповідним найменуванням, кількістю товару та його загальна вартість.
Разом з тим, акт перевірки не містить жодних обґрунтувань контролюючого органу щодо того, яким чином відповідачем було проведено співставлення наданих до перевірки видаткових накладних та сформованих в ІКС СОД РРО фіскальних чеків. Так, Додаток 1 до акту перевірки містить найменування та ідентифікаційні коди (РНОКПП для фізичних осіб-підприємців та код ЄДРПОУ для юридичних осіб) осіб, які є контрагентами позивача відповідно до досліджених податковим органом видаткових накладних. З долучених до акту перевірки Додатку 1-1 та Додатку 1-2 можна встановити зміст сформованих в ІКС СОД РРО фіскальних чеків (дата і час операції, номер фіскального чеку, найменування товару, кількість (об`єм) товару, ціну за одиницю товару та суму операції). Водночас, яким чином відповідач встановив, що саме за такими фіскальними чеками та видатковими накладними були здійснені операції з оптової (а не роздрібної) торгівлі алкогольними напоями суб`єктам господарювання з акту перевірки не видається за можливе. 
У свою чергу, позивач стверджує, що надані до перевірки видаткові накладні та фіскальні чеки не пов`язані між собою, оскільки видаткові накладні складені внаслідок оптової торгівлі (докази безготівкової оплати долучено до позовної заяви), а фіскальні чеки підтверджують роздрібну торгівлю готівкою.
У судовому засіданні представник відповідача, головний державний інспектор Діордієв В.В., який зокрема проводив фактичну перевірку ТОВ «Торговий будинок «Сігма», зазначив, що вказана у фіскальних чеках номенклатура співпадає з видатковими накладними, виписаними на фізичних осіб-підприємців, зазначених у чеках. 
Проте, зазначення одного і того ж найменування товару у видаткових накладних та фіскальних чеках не може однозначно свідчити про здійснення однієї операції. При цьому суд враховує також і те, що дати складання видаткових накладних не співпадають із датами формування фіскальних чеків, що сторонами не заперечується. За таких обставин відповідачем не доведено, що за дослідженими під час перевірки видатковими накладними був проведений продаж саме тих товарів, які відображені у фіскальних чеках, сформованих в ІКС СОД РРО, у період липень-серпень 2024 року.
Крім того, на підтвердження здійснення позивачем саме оптової торгівлі алкогольними напоями відповідач посилається на те, що перевіркою видаткових накладних та фіскальних чеків встановлено, що у вартість реалізованих алкогольних напоїв не включено суми акцизного податку з роздрібної торгівлі підакцизними товарами, що спростовує факт продажу таких товарів кінцевому споживачу та підтверджує факт оптової реалізації алкогольних напоїв. Зазначає, що фіскальні чеки не містять обов`язкових реквізитів, які встановлені для суб`єктів господарювання роздрібної торгівлі відповідно до Положення про форму та зміст розрахункових документів/електронних розрахункових документів, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 21.01.2016 № 13 (далі – Положення №13), а саме: літерного позначення акцизного податку, розміру ставки та загальної суми такого податку. 
Відповідно до підпункту 213.1.9 пункту 213.1 статті 213 ПК України об`єктами оподаткування є операції з реалізації в роздрібної торгівлі підакцизних товарів. Підпунктом 214.1.4 пункту 214.1 статті 214 ПК України встановлено, що базою оподаткування є вартість (з податком на додану вартість та без урахування акцизного податку з реалізації суб`єктами господарювання роздрібної торгівлі підакцизних товарів) підакцизних товарів, що реалізовані відповідно до підпункту 213.1.9 пункту 213.1 статті 213 цього Кодексу. Згідно з підпунктом 215.3.10 пункту 215.3 статті 215 ПК України для алкогольних напоїв, реалізованих відповідно до підпунктів 213.1.9 і 213.1.14 пункту 213.1 статті 213 цього Кодексу, ставка податку становить 5 відсотків.
Отже, роздрібна реалізація алкогольних напоїів оподатковуються акцизним податком у розмірі 5% від вартості (з ПДВ).
Судом встановлено, що на акт перевірки від 20.01.2025 №463/11-28-09-02/32006396 ТОВ «Торговий будинок «Сігма» подало заперечення за вих. №3/02-1 від 03.02.2025, в яких, зокрема, повідомило, що за результатами роздрібної реалізації алкогольних напоїв здійснюється нарахування акцизного податку та ПДВ, реєстрація податкових накладних. Так, зазначено, що загальна сума за алкогольні напої від кінцевих споживачів за РРО з фіскальним номером 3000774428: з 27.07.2024 по 31.07.2024 складає 427912,40 грн, в тому числі акцизний податок 20376,78 грн; з 01.08.2024 по 31.08.2024 складає 2753945,73 грн, в тому числі акцизний податок 131140,43 грн. До вказаного листа платником було долучено реєстр чеків на кінцевого споживача з розшифровкою номенклатури, сум акцизного податку, податку на додану вартість та зареєстрованих зведених податкових накладних до чеків (додаток 2 до листа № 3/02-1 від 03.02.2025), з якого слідує, що у суму фіскального чека були включені суми акцизного податку. Разом з тим, матеріали перевірки не містять доказів того, що Головне управління ДПС у Кіровоградській області досліджувало та надавало оцінку наданому платником реєстру чеків під час з`ясування питання включення ТОВ «Торговий будинок «Сігма» сум акцизного податку у вартість реалізованих алкогольних напоїв.
Розглядаючи аргументи відповідача у вказаній частині, слід зазначити, що у разі відсутності в документі хоча б одного з обов`язкових реквізитів (у даному випадку, літерного позначення акцизного податку, розміру ставки та загальної суми такого податку), а також недотримання сфери його призначення, такий документ не прийматиметься як розрахунковий (пункт 3 розділу I Положення № 13). Разом з тим, за висновками акту перевірки такого порушення, як невидача (в паперовому вигляді та/або електронній формі) відповідного розрахункового документа, що підтверджує виконання розрахункової операції, встановлено не було та до відповідальності за вказане порушення, яка передбачена пунктом 1 статті 17 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг», позивача також не було притягнуто. 
Отже, аргументи відповідача щодо відсутності у фіскальних чеках обов`язкових реквізитів, встановлених Положенням №13 для суб`єктів господарювання роздрібної торгівлі, на підтвердження здійснення позивачем оптової торгівлі є неприйнятними, оскільки такі твердження фактично наведені лише під час судового розгляду та не були відображені в акті перевірки, на підставі якого сформовано оскаржуване податкове повідомлення-рішення.
Також відповідач зазначав, що досліджені в ході перевірки договори поставки передбачають передоплати або оплати по факту поставки товару, тобто відстрочення платежу можливе лише за умови укладення між контрагентами додаткової угоди, що спростовує факти проведення розрахунків за товари, поставлені протягом липня-серпня 2024 року, у січні 2025 року. Разом з тим, з долучених до матеріалів справи договорів поставки товарів, укладених між позивачем та його контрагентами фізичними особами-підприємцями, встановлено, що пунктом 5.4 таких договорів передбачено наступне: «Оплата за Товар здійснюється Покупцем шляхом перерахування безготівкових коштів на поточний рахунок Постачальника або шляхом внесення готівки в касу. В платіжних документах Покупець зобов`язаний вказати номер даного Договору та накладних Постачальника, згідно яких здійснюється оплата. Сторони домовилися, що накладні, зазначені Покупцем під час сплати, не підлягають врахуванню за наявності прострочених грошових зобов`язань Покупця, а сума оплати підлягає зарахуванню Постачальником у наступній послідовності погашення Покупцем своїх грошових зобов`язань за цим Договором: пеня, штраф, прострочена сума частково неоплаченого чи несвоєчасно оплаченого отриманого Товару, вартість зворотної (заставної) тари, не повернутої у строки, визначені у п. 4.3 Договору, оплата проведена своєчасно.». Отже, умовами договору сторони передбачили зарахування коштів за раніше відвантажений товар у разі наявності заборгованості (прострочених грошових зобов`язань покупця), що спростовує доводи відповідача у цій частині.
При цьому суд вважає необґрунтованими вказані аргументи відповідача щодо відсутності належних доказів оплати за поставлені товари відповідно до наданих позивачем видаткових накладних, оскільки суть встановленого оскаржуваним податковим повідомленням-рішенням порушення зводиться до проведення ТОВ «Торговий будинок «Сігма» розрахунків за операціями оптової торгівлі алкогольними напоями у готівковій формі, тому дослідження податковим органом факту безготівкової оплати у січні 2025 року за товари, поставлені протягом липня-серпня 2024 року, жодним чином не впливає на визначення характеру здійснених позивачем операцій з торгівлі алкогольними напоями у спірний період.
На підтвердження здійснення ТОВ «Торговий будинок «Сігма» оптової та роздрібної торгівлі за період, що перевірявся (липень та серпень 2024 року) позивачем було долучено до матеріалів справи податкові накладні.
Згідно з пунктом 201.4 статті 201 ПК України платники податку в разі здійснення постачання товарів/послуг протягом періоду, за який складається така податкова накладна, постачання яких має безперервний або ритмічний характер: 
покупцям - платникам податку - можуть складати не пізніше останнього дня місяця, в якому здійснено такі постачання, зведені податкові накладні на кожного платника податку, з яким постачання мають такий характер протягом періоду, за який складається така податкова накладна, з урахуванням усього обсягу постачання товарів/послуг відповідному платнику протягом такого місяця;
покупцям - особам, не зареєстрованим платниками податку, - можуть складати не пізніше останнього дня місяця, в якому здійснено такі постачання, зведену податкову накладну з урахуванням всього обсягу постачання товарів/послуг таким покупцям, з якими постачання мають такий характер, протягом такого місяця.
Так, на підтвердження здійснення операцій з роздрібної торгівлі алкогольними напоями позивач долучив до справи податкові накладні на кінцевого споживача та на покупців-контрагентів, які були зареєстровані в Єдиному реєстрі податкових накладних. Разом з тим, в ході перевірки контролюючим органом не досліджувались факти складання позивачем податкових накладних за наслідками реалізації алкогольних напоїв покупцям - платникам податку та покупцям - особам, не зареєстрованим платниками податку з метою встановлення характеру операцій з торгівлі (роздрібної або оптової).
Більш того, акт перевірки не містить жодної інформації щодо встановлення податковим органом подальшої реалізації алкогольних напоїв іншим суб`єктам господарювання, що мають ліцензію на право оптової та/або роздрібної торгівлі алкогольними напоями, або іншим суб`єктам господарювання, які не мають ліцензії на право оптової та/або роздрібної торгівлі алкогольними напоями та використовують їх для виробничих потреб, що є ключовим під час визначення характеру здійсненої операції торгівлі, роздрібної чи оптової, відповідно до вимог Закону № 3817-IX. Відтак, на переконання суду, дослідження лише видаткових накладних та фіскальних чеків у даному випадку не є достатнім для встановлення факту здійснення суб`єктом господарювання роздрібної чи оптової торгівлі.
З урахуванням викладеного суд підсумовує, що відповідач необґрунтовано дійшов висновку про проведення ТОВ «Торговий будинок «Сігма» розрахунків за операціями оптової торгівлі алкогольними напоями у готівковій формі, не підтвердив зазначене належними, допустимими та достовірними доказами, а тому відсутні підстави для притягнення позивача до відповідальності, що зумовлює висновок про скасування оскаржуваного податкового повідомлення-рішення.
Ухвалюючи рішення, суд керується статтею 246 КАС України, статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, практикою Європейського суду з прав людини та Висновком №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів (пункт 41) щодо якості судових рішень.
Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини, яка відображає принцип, пов`язаний із належним здійсненням правосуддя, у рішенні судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (параграф 58 рішення у справі «Серявін та інші проти України»).
Пунктом 41 Висновку № 11(2008) Консультативної ради європейських суддів зазначено, що обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.
Наведене дає підстави для висновку, що доводи сторін у кожній справі повинні оцінюватись судами на предмет їх відповідності критеріям конкретності, доречності та важливості у рамках відповідних правовідносин з метою належного обґрунтування позиції суду. Відтак, решта доводів та аргументів сторін, що наведена у заявах по суті справи, не потребує окремої оцінки суду, оскільки зроблених судом висновків не спростовують.
VI. Висновки суду.
Частинами першою, другою статті 77 КАС України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. Відповідно до положень статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.
Надавши оцінку усім доказам в сукупності, повно та всебічно проаналізувавши матеріали справи, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для визнання протиправним та скасування оскаржуваного повідомлення-рішення та задоволення позовних вимог.
VII. Розподіл судових витрат.
При задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа (частина перша статті 139 КАС України).
Квитанціями від 02.06.2025 № 1109 підтверджується сплата позивачем судового збору на загальну суму 8876,00 грн, тому з урахуванням вимог статті 139 КАС України витрати на оплату судового збору підлягають стягненню на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.
Керуючись статтями 2, 5, 72, 77, 139, 241, 243-246, 255, 295 КАС України, суд 
ВИРІШИВ:
Позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Торговий будинок «Сігма» задовольнити.
Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Кіровоградській області від 18.02.2024 № 000014340902.
Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Торговий будинок «Сігма» за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Кіровоградській області судові витрати зі сплати судового збору в розмірі 8876,00 грн (вісім тисяч вісімсот сімдесят шість гривень 00 копійок). 

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення безпосередньо до Третього апеляційного адміністративного суду.

Повне найменування сторін:
Позивач – Товариство з обмеженою відповідальністю «Торговий будинок «Сігма», місцезнаходження: вул. Виборзька, буд.8, м.Запоріжжя, 69063; код ЄДРПОУ 32006396.
Відповідач – Головне управління ДПС у Кіровоградській області, місцезнаходження: вул. Велика Перспективна, буд.55, м. Кропивницький, 25006; код ЄДРПОУ 43995486. 

Рішення у повному обсязі складено та підписано 03.02.2026.

Суддя К.В.Мінаєва