ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД 
вул. Шолуденка, буд. 1, літера А, м. Київ, 04116 (044) 230-06-58 inbox@anec.court.gov.ua 

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"09" грудня 2025 р. Справа№ 910/13798/24
Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів: 
головуючого: Гаврилюка О.М.
суддів: Майданевича А.Г. 
Ткаченка Б.О. 

за участю секретаря судового засідання: Ніконенко Є.С.
за участю представників сторін:
від позивача: Халупний А.В.;
від відповідача: не з`явився;
від третіх осіб: 1. Гіневська-Гайдай М.О.;
2. не з`явився;

за апеляційною скаргою ОСОБА_1 
на рішення Господарського суду міста Києва від 06.08.2025
у справі № 910/13798/24 (суддя Чинчин О.В.)
за позовом ОСОБА_1 
до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Бульвар Троянд»
за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача: 1. Товариства з обмеженою відповідальністю «Рада 6»
2. Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Українки 7А»
про визнання недійсним рішення установчих зборів та ліквідацію юридичної особи

За результатами розгляду апеляційної скарги Північний апеляційний господарський суд
ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст рішень господарських судів 

ОСОБА_1 звернулась до Господарського суду міста Києва з позовом до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Бульвар Троянд» про визнання недійсним рішення установчих зборів та ліквідацію юридичної особи.
Позовні вимоги обґрунтовані наявністю підстав для визнання недійсними рішень установчих зборів співвласників багатоквартирного будинку за адресою: АДРЕСА_1 від 10.06.2016 року, що оформлене протоколом установчих зборів співвласників будинку за адресою: АДРЕСА_1 ; ліквідації юридичної особи - Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Бульвар Троянд» (ЄДРПОУ: 40603500)
Рішенням Господарського суду міста Києва від 06.08.2025 у справі №910/13798/24 у задоволенні позовних вимог відмовлено в повному обсязі.

Узагальнені доводи апеляційної скарги 

Не погоджуючись із вищезазначеним рішенням, ОСОБА_1 звернулася до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати оскаржуване рішення та постановити нове, яким задовольнити позовні вимоги в повному обсязі. 
Підстави апеляційної скарги обґрунтовуються наступними доводами.
Скаржник вказує на те, що докази з ЄДРРПНМ підтверджують аргументи позивача про те, що жодна з осіб, які взяли участь у прийнятті рішення установчих зборів співвласників багатоквартирного будинку за адресою: АДРЕСА_1 від 10.06.2016, що оформлене протоколом установчих зборів співвласників будинку за адресою: АДРЕСА_1 , ніколи не були і не є співвласниками багатоквартирного будинку. Зазначений аргумент не було спростовано відповідачем та не враховано судом першої інстанції при винесенні рішення.
Скаржник зазначає, що звертаючись до суду з цим позовом, позивач переслідував легітимну мету ліквідації незаконно створеної юридичної особи у багатоквартирному будинку, співвласником якого він є. На оскаржуваних зборах голосували особи, що не є власниками квартир та нежитлових приміщень будинку, що свідчить про недостовірність відомостей, поданих на державну реєстрацію та містить у собі склад кримінального правопорушення.
Скаржник вважає, що наявність права в порядку, визначеному Законом України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» разом з іншими співвласниками (ініціативна група) ініціювати скликання загальних зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Бульвар Троянд» і обговорення всіх спірних питань, що виникли під час утворення Об`єднання та його подальшої діяльності, не дозволить співвласникам констатувати незаконність створення і державної реєстрації юридичної особи від їх імені та за адресою належного їм нерухомого майна. Приймаючи управлінське рішення від імені ОСББ «Бульвар Троянд», легітимність якого не визнається жодним співвласником, буде підтверджено по суті законність його існування. Зазначене жодним чином не вплине на відновлення порушення прав співвласників та не убезпечить їх від можливого повторного захоплення управління багатоквартирним будинком.
Скаржник зазначає про те, що у законі не визначено підстав для прийняття судом рішення про ліквідацію об`єднання, тому застосовуються норма статті 110 ЦК України, яка визначає, що юридична особа ліквідується, зокрема, за рішенням суду про ліквідацію юридичної особи через допущені при її створенні порушення, які не можна усунути, за позовом учасника юридичної особи або відповідного органу державної влади і зазначена правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 06.07.2022 у справі № 910/2396/20.
Також скаржник у апеляційній скарзі зазначив, що орієнтовний розрахунок судових витрат Позивача у суді апеляційної інстанції становить 20 000 грн. Докази витрат, які будуть понесені Позивачем у зв`язку з розглядом справи, будуть подані суду у порядку ч. 8 ст. 129 ГПК України протягом 5 днів з дня винесення рішення.

Узагальнені доводи відзиву на апеляційну скаргу

Товариство з обмеженою відповідальністю «Рада 6», заперечуючи проти доводів апеляційної скарги, у відзиві на апеляційну скаргу вказало на те, що позивачем не було доведено, що для задоволення мети його позовних вимог звернення до суду є єдиним або хоча б найбільш ефективним способом захисту з передбачених законом. Позивачем було недоведено, що рішення, прийняті установчими зборами від 16.06.2016, мають бути визнані недійсними, оскільки позивачем так і не було обґрунтовано, які саме його законні права та інтереси було порушено, оскільки весь час існування ОСББ «Бульвар троянд» позивач міг ініціювати збори співмешканців або зміну неефективного на його думку голови ОСББ «Бульвар троянд», проте ні позивач, ні жоден інший співмешканець не виступали з такими чи аналогічними ініціативами за 8 років існування «Бульвар троянд». Тому враховуючи вищенаведене, вважаємо що дії позивача є такими, що не відповідають належному та ефективному способу захисту, оскільки їх спрямовано на скасування юридичної підстави створення ОСББ, тобто на припинення ОСББ у спосіб, який не відповідає законодавству.
ТОВ «Рада 6» вважає позовні вимоги позивача недоведеними, оскільки невідомо які саме права та законні інтереси позивача були нібито порушені та можуть бути відновлені виключно за рахунок ліквідації ОСББ «Бульвар Троянд» та створення нового об`єднання співмешканців багатоквартирного будинку.

Відповідачем та третьою особою-2 не було надано відзивів на апеляційну скаргу, що, в свою чергу, не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції відповідно до частини 3 статті 263 Господарського процесуального кодексу України.

Узагальнені доводи відповіді на відзив

Позивач у відповіді на відзив ТОВ «Рада 6» вказав на те, що доводи третьої особи, що під час розгляду справи в суді першої інстанції так і не було достеменно визначено загальну площу житлових та нежитлових приміщень будинку, через що було неможливо однозначно стверджувати про наявність/відсутність на відповідних зборах співмешканців необхідного кворуму, не відповідають дійсності, оскільки в матеріалах справи наявний Акт готовності об`єкта до експлуатації від 12.12.2011, окрім того, 26.03.2025 позивачем разом з клопотанням про долучення доказів приєднано інформацію по кожній квартирі/нежитловому приміщенню багатоквартирного будинку, яка у тому числі містить відомості про хронологію зміни права власності.
На думку позивача, ТОВ «Рада 6» третя особа, посилаючись у відзиві на кворум, ігнорує факт того, що жоден з цих 53,82% так званих «співвласників» не мав права голосувати.
Щодо посилання на відсутність порушених прав позивача при оскарженні рішення установчих зборів співвласників багатоквартирного будинку за адресою: АДРЕСА_1 від 10.06.2016, що оформлене протоколом установчих зборів співвласників будинку за адресою: АДРЕСА_1 , то створення ОСББ особами, що не мають права власності на квартири чи нежитлові приміщення у багатоквартирному будинку, безумовно порушує ч. 1 ст. 385 ЦКУ та положення ЗУ «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку».

Дії суду апеляційної інстанції щодо розгляду апеляційної скарги по суті

Відповідно до Витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 22.08.2025 апеляційну скаргу ОСОБА_1 передано на розгляд колегії суддів у складі: головуючого судді Мальченко А.О., суддів Тищенко А.І., Михальської Ю.Б.
На стадії вирішення питання щодо подальшого руху апеляційної скарги ОСОБА_1 на рішення Господарського суду міста Києва від 06.08.2025 у справі № 910/13798/24 судді Мальченко А.О., Тищенко А.І., Михальська Ю.Б. заявили самовідвід у справі.
Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 27.08.2025 заяву суддів Мальченко А.О., Тищенко А.І., Михальської Ю.Б. про самовідвід від розгляду апеляційної скарги ОСОБА_1 на рішення Господарського суду міста Києва від 06.08.2025 у справі № 910/13798/24 задоволено. Передано апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Господарського суду міста Києва від 06.08.2025 у справі № 910/13798/24 для визначення автоматизованою системою у відповідності до ст. 32 ГПК України нового складу суду.
Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями справу № 910/13798/24 передано на розгляд колегії суддів у складі: головуючий суддя - Гаврилюк О.М., судді: Майданевич А.Г., Ткаченко Б.О.
Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 02.09.2025 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Господарського суду міста Києва від 06.08.2025 у справі № 910/13798/24. Призначено справу № 910/13798/24 до розгляду у судовому засіданні 07.10.2025.
На підставі ст. 202, 216 ГПК України, ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 07.10.2025 продовжено строк розгляду справи № 910/13798/24. Відкладено розгляд справи № 910/13798/24 за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Господарського суду міста Києва від 06.08.2025 на 11.11.2025, а у судовому засіданні 11.11.2025 оголошено перерву у розгляді справи № 910/13798/24 за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Господарського суду міста Києва від 06.08.2025 у справі № 910/13798/24 до 09.12.2025.
Враховуючи викладене, воєнний стан в Україні та обмеження, спричинені цим станом, систематичні оголошення сигналу повітряної тривоги, з метою повного, всебічного та об`єктивного розгляду справи, з огляду на положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини, справа № 910/13798/24 розглядалась протягом розумного строку.

Явка учасників справи та позиції учасників справи

Представник позивача у судовому засіданні 09.12.2025 підтримав доводи апеляційної скарги, просив рішення Господарського суду міста Києва від 06.08.2025 у справі № 910/13798/24 скасувати та постановити нове, яким задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.
Представник третьої особи-1 у судовому засіданні 09.12.2025 заперечив проти доводів апеляційної скарги, просив рішення Господарського суду міста Києва від 06.08.2025 у справі № 910/13798/24 залишити без змін, вимоги апеляційної скарги без задоволення.

Обставини справи, встановлені судом першої інстанції та перевірені судом апеляційної інстанції

Як вбачається із матеріалів справи, 10.06.2016 проведено установчі збори Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Бульвар Троянд» та письмові опитування співвласників будинку за адресою: АДРЕСА_1 , оформлені протоколом №1 від 10.06.2016, відповідно до якого загальна площа всіх квартир та нежитлових приміщень багатоквартирного будинку 24721,60 кв.м, загальна кількість приміщень у будинку складає 214 квартир та нежитлових приміщень, загальна кількість співвласників багатоквартирного будинку з урахуванням приміщень, що знаходяться у спільній частковій власності та власності декількох приміщень складає 204 особи, в зборах взяли участь 139 співвласників, які володіють приміщеннями загальною площею 14901 кв.м, що складає 60,28% від загальної площі всіх житлових та нежитлових приміщень.
Порядок денний установчих зборів: 1. Вибори голови зборів; 2. Створення Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку в будинку за адресою: АДРЕСА_1 , затвердження назви ОССБ та його Статуту; 3. Обрання правління та ревізора ОСББ.
По першому питанню: «Вибори голови зборів», пропозиція на голосування: «Обрати головою зборів ОСОБА_2 ». Підсумки голосування: «За» - 126 співвласників, загальна площа яких становить 13304,5 кв.м, 53,82%; «Проти» - 13 співвласників, загальна площа яких становить 1596,5 кв.м, 6,46%. Рішення прийнято.
По другому питанню: «Створення Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку в будинку за адресою: АДРЕСА_1 , затвердження назви ОССБ та його Статуту», пропозиція на голосування: «створити Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку в будинку за адресою: АДРЕСА_1 . Затвердити назву Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Бульвар Троянд». Затвердити статут Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Бульвар Троянд». Підсумки голосування: «За» - 126 співвласників, загальна площа яких становить 13304,5 кв.м, 53,82%; «Проти» - 13 співвласників, загальна площа яких становить 1596,5 кв.м, 6,46%. Рішення прийнято;
По третьому питанню: «Обрання правління та ревізора ОСББ», пропозиція на голосування: «Обрати правління: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 . Обрати ревізора ОСББ: ОСОБА_5 . Надати всі необхідні повноваження ОСОБА_4 підписати та подати документи для державної реєстрації ОСББ, а для всіх інших необхідний дій внести в ЄДР ОСОБА_4 до осіб, що має право вчиняти дії від імені юридичної особи без її довіреності». Підсумки голосування: «За» - 126 співвласників, загальна площа яких становить 13304,5 кв.м, 53,82%; «Проти» - 13 співвласників, загальна площа яких становить 1596,5 кв.м, 6,46%. Рішення прийнято.
Відповідно до п.1 розділу І Статуту Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Бульвар Троянд», затвердженим рішенням установчих зборів співвласників будинку за адресою: АДРЕСА_1 , оформленим протоколом №1 від 10.06.2016 року, об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Бульвар Троянд» (далі - об`єднання) створено власниками квартир та нежитлових приміщень (далі - співвласники) багатоквартирного будинку АДРЕСА_2 , відповідно до Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку».
Згідно з п.1 розділу ІІ Статуту метою створення об`єднання є забезпечення і захист прав співвласників, дотримання ними своїх обов`язків, належне утримання та використання спільного майна будинку, забезпечення своєчасного надходження коштів для сплати всіх платежів, передбачених законодавством та цим Статутом.
Як вбачається з витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, 29.06.2016 державним реєстратором Печерської районної в місті Києві державної адміністрації проведена державна реєстрація Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Бульвар Троянд» та внесено запис №10701020000063825.
Обґрунтовуючи заявлені позовні вимоги позивач зазначає, що рішення установчих зборів співвласників будинку за адресою: АДРЕСА_1 , оформлене протоколом №1 від 10.06.2016, є недійсним, оскільки про проведення установчих зборів співвласників багатоквартирного будинку за адресою: АДРЕСА_1 від 10.06.2016, порядок денний позивача повідомлено не було, рішення установчих зборів співвласників багатоквартирного будинку за адресою: АДРЕСА_1 від 10.06.2016 про створення ОСББ «Бульвар Троянд» прийняте особами, що не є співвласниками Будинку, кількість голосів була недостатньою для прийняття рішення щодо питань порядку денного. Також члени правління ОСББ «Бульвар Троянд» всупереч положенням Статуту та ревізор не є співвласниками багатоквартирного будинку та не були ними станом на дату прийняття оскаржуваного рішення. За таких підстав, просив суд визнати недійсним рішення установчих зборів співвласників багатоквартирного будинку за адресою: АДРЕСА_1 від 10.06.2016 року, що оформлене протоколом установчих зборів співвласників будинку за адресою: АДРЕСА_1 ; ліквідувати юридичну особу - Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Бульвар Троянд» (ЄДРПОУ: 40603500)
Заперечуючи проти позову, відповідач зазначає, що усі законодавчі вимоги до процедури створення відповідача були дотримані та не спростовані позивачем. Крім того, заявлено про застосування загального строку позовної давності до вимог позивача.
Дослідивши матеріали справи, оцінивши їх за своїм внутрішнім переконанням, колегія суддів апеляційної інстанції зазначає на наступне.

Мотиви та джерела права, з яких виходить суд апеляційної інстанції при прийнятті постанови

Відповідно до вимог ч.ч. 1, 2, 4, 5 ст. 269 Господарського процесуального кодексу України (надалі - ГПК України) суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. У суді апеляційної інстанції не приймаються і не розглядаються позовні вимоги та підстави позову, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.
Суд, беручи до уваги межі перегляду справи в апеляційній інстанції, обговоривши доводи апеляційної скарги, проаналізувавши на підставі фактичних обставин справи застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права при прийнятті оскаржуваного судового рішення, дійшов висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, а оскаржуване рішення місцевого господарського суду не підлягає зміні чи скасуванню, виходячи з наступних підстав.
Відповідно до статті 4 ГПК України право на звернення до господарського суду в установленому цим Кодексом порядку гарантується. Ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи у господарському суді, до юрисдикції якого вона віднесена законом. Юридичні особи та фізичні особи - підприємці, фізичні особи, які не є підприємцями, державні органи, органи місцевого самоврядування мають право на звернення до господарського суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав та законних інтересів у справах, віднесених законом до юрисдикції господарського суду, а також для вжиття передбачених законом заходів, спрямованих на запобігання правопорушенням.
Управління діяльністю господарського товариства згідно з ч. 1 ст. 89 ГК України (чинного на час спірних правовідносин) здійснюють його органи та посадові особи, склад і порядок обрання (призначення) яких визначається залежно від виду товариства, а у визначених законом випадках - учасники товариства.
Відповідно до положень ст. 92 ЦК України юридична особа набуває цивільних прав та обов`язків і здійснює їх через свої органи, які діють відповідно до установчих документів та закону. Порядок створення органів юридичної особи встановлюється установчими документами та законом. У випадках, встановлених законом, юридична особа може набувати цивільних прав та обов`язків і здійснювати їх через своїх учасників. Орган або особа, яка відповідно до установчих документів юридичної особи чи закону виступає від її імені, зобов`язана діяти в інтересах юридичної особи, добросовісно і розумно та не перевищувати своїх повноважень.
Статтею 97 ЦК України встановлено, що управління товариством здійснюють його органи. Органами управління товариством є загальні збори його учасників і виконавчий орган, якщо інше не встановлено законом.
Згідно зі ст. 98 ЦК України загальні збори учасників товариства мають право приймати рішення з усіх питань діяльності товариства, у тому числі і з тих, що передані загальними зборами до компетенції виконавчого органу.
Відповідно до ст. 1 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» об`єднання співвласників багатоквартирного будинку (далі - об`єднання) - юридична особа, створена власниками квартир та/або нежитлових приміщень багатоквартирного будинку для сприяння використанню їхнього власного майна та управління, утримання і використання спільного майна.
Згідно з ч. 2 ст. 4 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» об`єднання створюється як непідприємницьке товариство для здійснення функцій, визначених законом. Порядок надходження і використання коштів об`єднання визначається цим Законом та іншими законами України. Основна діяльність об`єднання співвласників багатоквартирного будинку полягає у здійсненні функцій, що забезпечують реалізацію прав співвласників на володіння та користування спільним майном співвласників, належне утримання багатоквартирного будинку та прибудинкової території, сприяння співвласникам в отриманні житлово-комунальних та інших послуг належної якості за обґрунтованими цінами та виконання ними своїх зобов`язань, пов`язаних з діяльністю об`єднання.
Співвласники приймають рішення щодо управління багатоквартирним будинком на зборах у порядку, передбаченому цією статтею. Якщо у багатоквартирному будинку в установленому законом порядку утворено об`єднання співвласників, проведення зборів співвласників та прийняття відповідних рішень здійснюється згідно із законом, що регулює діяльність об`єднань співвласників багатоквартирних будинків (ч. 1 ст. 10 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку»).
За ч. 3 ст. 10 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» загальні збори скликаються і проводяться в порядку, передбаченому цим Законом для установчих зборів, правлінням об`єднання або ініціативною групою з не менш як трьох співвласників.
Згідно з ч. ч. 1, 2, 9 ст. 10 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» органами управління об`єднання є загальні збори об`єднання, правління, ревізійна комісія об`єднання. Вищим органом управління об`єднання є загальні збори. До виключної компетенції загальних зборів об`єднання відноситься, зокрема, затвердження статуту об`єднання, внесення змін до нього; обрання членів правління об`єднання.
Відповідно до ч. 17-19 ст. 10 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» для керівництва поточною діяльністю об`єднання обирається правління. Правління має право приймати рішення з питань діяльності об`єднання, визначених статутом. Правління є виконавчим органом об`єднання і підзвітне загальним зборам. Порядок обрання та відкликання членів правління, їх кількісний склад та строки обрання встановлюються загальними зборами.
Як вже зазначалось, 10.06.2016 проведені установчі збори Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Бульвар Троянд» та письмові опитування співвласників будинку за адресою: АДРЕСА_1 , оформлені протоколом №1 від 10.06.2016, відповідно до якого, загальна площа всіх квартир та нежитлових приміщень багатоквартирного будинку 24721,60 кв.м, загальна кількість приміщень у будинку складає 214 квартир та нежитлових приміщень, загальна кількість співвласників багатоквартирного будинку з урахуванням приміщень, що знаходяться у спільній частковій власності та власності декількох приміщень складає 204 особи, в зборах взяли участь 139 співвласників, які володіють приміщеннями загальною площею 14 901 кв.м, що складає 60,28% від загальної площі всіх житлових та нежитлових приміщень.
Порядок денний установчих зборів: 1. Вибори голови зборів; 2. Створення Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку в будинку за адресою: АДРЕСА_1 , затвердження назви ОССБ та його Статуту; 3. Обрання правління та ревізора ОСББ.
По першому питанню: «Вибори голови зборів», пропозиція на голосування: «Обрати головою зборів ОСОБА_2 ». Підсумки голосування: «За» - 126 співвласників, загальна площа яких становить 13304,5 кв.м, 53,82%; «Проти» - 13 співвласників, загальна площа яких становить 1596,5 кв.м, 6,46%. Рішення прийнято.
По другому питанню: «Створення Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку в будинку за адресою: АДРЕСА_1 , затвердження назви ОССБ та його Статуту», пропозиція на голосування: «створити Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку в будинку за адресою: АДРЕСА_1 . Затвердити назву Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Бульвар Троянд». Затвердити статут Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Бульвар Троянд». Підсумки голосування: «За» - 126 співвласників, загальна площа яких становить 13304,5 кв.м, 53,82%; «Проти» - 13 співвласників, загальна площа яких становить 1596,5 кв.м, 6,46%. Рішення прийнято;
По третьому питанню: «Обрання правління та ревізора ОСББ», пропозиція на голосування: «Обрати правління: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 . Обрати ревізора ОСББ: ОСОБА_5 . Надати всі необхідні повноваження ОСОБА_4 підписати та подати документи для державної реєстрації ОСББ, а для всіх інших необхідний дій внести в ЄДР ОСОБА_4 до осіб, що має право вчиняти дії від імені юридичної особи без її довіреності». Підсумки голосування: «За» - 126 співвласників, загальна площа яких становить 13304,5 кв.м, 53,82%; «Проти» - 13 співвласників, загальна площа яких становить 1596,5 кв.м, 6,46%. Рішення прийнято.
Оскільки рішення загальних зборів учасників (акціонерів, членів) та інших органів юридичної особи не є правочинами у розумінні статті 202 ЦК України, тому до цих рішень не можуть застосовуватися положення статей 203 та 215 ЦК України, які визначають підстави недійсності правочину, і, відповідно, правові наслідки недійсності правочину за статтею 216 ЦК України. Зазначені рішення є актами ненормативного характеру (індивідуальними актами), тобто офіційними письмовими документами, що породжують певні правові наслідки, які спрямовані на регулювання господарських відносин і мають обов`язковий характер для суб`єктів цих відносин.
Таким чином, підставами для визнання недійсними рішень загальних зборів учасників (акціонерів, членів) юридичної особи можуть бути: невідповідність рішень загальних зборів нормам законодавства; порушення вимог закону та/або установчих документів під час скликання та проведення загальних зборів; позбавлення учасника (акціонера, члена) юридичної особи можливості взяти участь у загальних зборах.
Підставами для визнання недійсними рішень загальних зборів акціонерів (учасників) господарського товариства можуть бути:
- порушення вимог закону та/або установчих документів під час скликання та проведення загальних зборів товариства;
- позбавлення акціонера (учасника) товариства можливості взяти участь у загальних зборах;
- порушення прав чи законних інтересів акціонера (учасника) товариства рішенням загальних зборів.
Водночас, не всі порушення законодавства, допущені під час скликання та проведення загальних зборів юридичної особи, є підставами для визнання недійсними прийнятих ними рішень.
Безумовною підставою для визнання недійсними рішень загальних зборів у зв`язку з порушенням прямих вказівок закону є:
- прийняття загальними зборами рішення за відсутності кворуму для проведення загальних зборів чи прийняття рішення або у разі неможливості встановлення наявності кворуму;
- прийняття загальними зборами рішень з питань, не включених до порядку денного загальних зборів товариства;
- відсутність протоколу загальних зборів.
Для визнання недійсними рішень загальних зборів учасників (акціонерів) товариства необхідно встановити факт порушення цим рішенням прав та законних інтересів учасника (акціонера) товариства.
Права учасника (акціонера, члена) юридичної особи можуть бути визнані порушеними внаслідок недотримання вимог закону про скликання і проведення загальних зборів, якщо він не зміг взяти участь у загальних зборах, належним чином підготуватися до розгляду питань порядку денного, зареєструватися для участі у загальних зборах тощо. Неповідомлення учасника товариства про проведення загальних зборів в установленому законом та статутом порядку також порушує його права, зокрема право на участь у загальних зборах товариства та, відповідно, на участь в управлінні товариством, що може бути підставою для визнання рішень загальних зборів господарського товариства недійсними.
Отже, у справах з позовною вимогою про визнання недійсним рішення загальних зборів учасників товариства, заявленою з підстав неповідомлення позивача як учасника товариства про проведення зборів, на яких прийняті спірні рішення, судам при вирішенні питання щодо порушення прав учасника товариства спірним рішенням необхідно з`ясовувати дотримання порядку скликання загальних зборів, зокрема щодо належного повідомлення позивача про такі збори, яке є складовою скликання зборів, а також щодо відповідності змісту повідомлення вимогам закону та статуту товариства, оскільки своєчасне і належне повідомлення учасника товариства про скликання загальних зборів, що містить вичерпну інформацію щодо проведення зборів, є важливим для формування волі при прийнятті рішень загальними зборами, аби кожен з учасників міг належним чином підготуватися і сформувати своє бачення щодо питань, які розглядаються на зборах, та повноцінно взяти участь у їх обговоренні. Якщо учасник (або його представник) узяв участь у загальних зборах і голосував на них, то ця обставина сама собою не обов`язково свідчить про те, що учасник був належним чином повідомлений про збори і мав змогу підготуватися до розгляду питань порядку денного.
Зазначена правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 22.10.2019 у справі №923/876/16.
Необхідність дослідження обставин щодо дотримання порядку скликання загальних зборів, зокрема, щодо належного повідомлення позивача про такі збори, відповідності змісту повідомлення вимогам закону та статуту товариства у подібних правовідносинах (про визнання недійсним рішення загальних зборів учасників товариства з підстав неповідомлення позивача як учасника товариства про проведення зборів) при вирішенні питання про порушення прав позивача як учасника товариства на участь у загальних зборах та на участь в управлінні товариством підтверджена сталою судовою практикою, зокрема висновками Верховного Суду, що містяться у постановах від 02.05.2018 у справі №910/807/17 та від 27.11.2018 у справі №916/58/18.
Права учасника (акціонера, члена) юридичної особи можуть бути визнані порушеними внаслідок недотримання вимог закону про скликання і проведення загальних зборів, якщо він не зміг взяти участь у загальних зборах, належним чином підготуватися до розгляду питань порядку денного, зареєструватися для участі у загальних зборах тощо. Неповідомлення учасника товариства про проведення загальних зборів в установленому законом та статутом порядку також порушує його права, зокрема право на участь у загальних зборах товариства та, відповідно, на участь в управлінні товариством, що може бути підставою для визнання рішень загальних зборів господарського товариства недійсними.
Отже, у справах з позовною вимогою про визнання недійсним рішення загальних зборів учасників товариства, заявленою з підстав неповідомлення позивача як учасника товариства про проведення зборів, на яких прийняті спірні рішення, судам при вирішенні питання щодо порушення прав учасника товариства спірним рішенням необхідно з`ясовувати дотримання порядку скликання загальних зборів, зокрема щодо належного повідомлення позивача про такі збори, яке є складовою скликання зборів, а також щодо відповідності змісту повідомлення вимогам закону та статуту товариства, оскільки своєчасне і належне повідомлення учасника товариства про скликання загальних зборів, що містить вичерпну інформацію щодо проведення зборів, є важливим для формування волі при прийнятті рішень загальними зборами, аби кожен з учасників міг належним чином підготуватися і сформувати своє бачення щодо питань, які розглядаються на зборах, та повноцінно взяти участь у їх обговоренні. Якщо учасник (або його представник) узяв участь у загальних зборах і голосував на них, то ця обставина сама собою не обов`язково свідчить про те, що учасник був належним чином повідомлений про збори і мав змогу підготуватися до розгляду питань порядку денного.
У постанові від 25.04.2018 у справі № 904/6965/17 Верховний Суд зазначив, що господарські суди правильно виходили з того, що для визнання недійсним рішення загальних зборів товариства необхідно встановити факт порушення цим рішенням прав та законних інтересів учасника (акціонера) товариства. Також слід з`ясувати дотримання порядку скликання загальних зборів, зокрема щодо належного повідомлення позивача про такі збори. Підставами для визнання недійсними рішень загальних зборів акціонерів (учасників) господарського товариства можуть бути: порушення вимог закону та/або установчих документів під час скликання та проведення загальних зборів товариства; позбавлення акціонера (учасника) товариства можливості взяти участь у загальних зборах; порушення прав чи законних інтересів акціонера (учасника) товариства рішенням загальних зборів. Разом з тим, не всі порушення законодавства, допущені під час скликання та проведення загальних зборів господарського товариства, є підставою для визнання недійсними прийнятих на них рішень.
Недотримання порядку скликання зборів учасників товариства в частині повідомлення позивача про проведення зборів, прийняття зборами рішень за відсутності позивача, належним чином не повідомленого про проведення загальних зборів учасників товариства, є порушенням вимог закону та статуту Товариства, порушує права позивача, як учасника Товариства, на участь в управлінні справами Товариства.
Встановивши обставини відсутності повідомлення позивача про час, місце і порядок денний зборів, суди приймають рішення про задоволення позову з підстав порушення прав позивача на управління товариством шляхом участі у загальних зборах.
Позивачу не може бути відмовлено у задоволенні вимог про визнання недійсними рішень загальних зборів тільки з мотивів недостатності його голосів для зміни результатів голосування з прийнятих загальними зборами учасників рішень, оскільки вплив учасника на прийняття загальним зборами рішень не вичерпується лише голосуванням. Участь позивача у загальних зборах не обмежується виключно голосуванням з питань порядку денного. Голосуванню передують обговорення між учасниками питань порядку денного, внесення обґрунтованих пропозицій відносно порядку денного, виступи учасників, що за певних обставин можуть істотно вплинути на загальний хід голосування та змінити його результати в порівнянні з тими результатами, які мали місце за відсутності на загальних зборах неповідомленого учасника. Можливою є ситуація, коли учасник, який володіє невеликою часткою у статутному капіталі товариства, своїми пропозиціями до порядку денного, виступом відносно пропозицій з голосування питань порядку денного, тощо, переконавши іншого (інших) учасника в правоті своєї позиції, шляхом голосування, при наявності необхідного кворуму голосів у таких учасників для прийняття рішень, може змінити хід голосування. Такі висновки Верховного Суду викладені у постанові від 15.09.2022 у справі № 906/461/19, у постанові від 05.11.2020 у справі № 910/12792/19, від 10.10.2019 у справі № 916/1807/17.
Так, позивач вказує на те, що рішення установчих зборів співвласників будинку за адресою: АДРЕСА_1 , оформлене протоколом №1 від 10.06.2016 року, є недійсним, оскільки про проведення установчих зборів співвласників багатоквартирного будинку за адресою: АДРЕСА_1 від 10.06.2016 року, порядок денний Позивача повідомлено не було, рішення установчих зборів співвласників багатоквартирного будинку за адресою: АДРЕСА_1 від 10.06.2016 про створення ОСББ «Бульвар Троянд» прийняте особами, що не є співвласниками Будинку, кількість голосів була недостатньою для прийняття рішення щодо питань порядку денного. Також члени правління ОСББ «Бульвар Троянд» всупереч положенням Статуту та ревізор не є співвласниками багатоквартирного будинку та не були ними станом на дату прийняття оскаржуваного рішення.
Відповідно до ст. 6 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» (в редакції на момент проведення оскаржуваних загальних зборів) об`єднання може бути створено лише власниками квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку (багатоквартирних будинках). Установчі збори об`єднання у новозбудованих багатоквартирних будинках можуть бути проведені після державної реєстрації права власності на більше половини квартир та нежитлових приміщень у такому будинку. Для створення об`єднання скликаються установчі збори. Скликання установчих зборів здійснюється ініціативною групою, яка складається не менш як з трьох власників квартир або нежилих приміщень.
Повідомлення про проведення установчих зборів направляється ініціативною групою не менше ніж за 14 днів до дати проведення установчих зборів. Повідомлення направляється в письмовій формі і вручається кожному співвласнику під розписку або шляхом поштового відправлення (рекомендованим листом). У повідомленні про проведення установчих зборів зазначається, з чиєї ініціативи скликаються збори, місце і час проведення, проект порядку денного.
Час і місце проведення обираються зручними для більшості можливих учасників зборів. Установчі збори веде голова зборів, який обирається більшістю голосів присутніх співвласників або їх представників.
Кожний співвласник (його представник) під час голосування має кількість голосів, пропорційну до частки загальної площі квартири або нежитлового приміщення співвласника у загальній площі всіх квартир та нежитлових приміщень, розташованих у багатоквартирному будинку.
Якщо одна особа є власником квартир (квартири) та/або нежитлових приміщень, загальна площа яких становить більш як 50 відсотків загальної площі всіх квартир та нежитлових приміщень багатоквартирного будинку, кожний співвласник на установчих зборах має один голос незалежно від кількості та площі квартир або нежитлових приміщень, що перебувають у його власності.
Рішення вважається прийнятим, якщо за нього проголосувало більше половини загальної кількості усіх співвласників.
Якщо в результаті проведення установчих зборів для прийняття рішення не набрано кількості голосів «за» або «проти», встановленої частиною дев`ятою цієї статті, проводиться письмове опитування співвласників, які не голосували на установчих зборах. Письмове опитування співвласників проводиться протягом 15 календарних днів з дати проведення установчих зборів. Якщо протягом зазначеного строку необхідну кількість голосів «за» не набрано, рішення вважається неприйнятим.
Письмове опитування під час установчих зборів об`єднання проводиться в порядку, передбаченому Законом України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» ( 417-19 ).
Рішення приймається шляхом поіменного голосування. Під час підрахунку голосів враховуються і голоси, подані співвласниками під час проведення установчих зборів, і голоси, подані під час письмового опитування. Рішення оформляється особистим підписом кожного, хто проголосував, із зазначенням результату голосування («за» чи «проти»).
Установчі збори приймають рішення про створення об`єднання і затверджують його статут.
Державна реєстрація об`єднання (асоціації) проводиться у порядку, встановленому законом для державної реєстрації юридичних осіб. Об`єднання (асоціація) вважається утвореним з дня його державної реєстрації.
Державна реєстрація змін до статуту об`єднання проводиться у порядку, встановленому законом для державної реєстрації юридичних осіб.
Установчі документи об`єднання підписує голова установчих зборів або інша уповноважена зборами особа.
У разі створення об`єднання власниками квартир та/або нежитлових приміщень у двох і більше багатоквартирних будинках голосування співвласників щодо створення такого об`єднання проводиться у порядку, передбаченому цією статтею, за кожним багатоквартирним будинком окремо. Результати голосування визначаються окремо для кожного багатоквартирного будинку.
Колишній балансоутримувач багатоквартирного будинку або особа, яка здійснювала управління багатоквартирним будинком до створення об`єднання, у тримісячний строк з дня державної реєстрації об`єднання забезпечує передачу йому примірника технічної та іншої передбаченої законодавством документації на будинок, а також документа, на підставі якого багатоквартирний будинок прийнято в експлуатацію, технічного паспорта і планів інженерних мереж.
У разі відсутності документації на багатоквартирний будинок колишній балансоутримувач багатоквартирного будинку або особа, яка здійснювала управління багатоквартирним будинком до створення об`єднання, протягом півроку з дня державної реєстрації об`єднання відновлює її за власний рахунок.
Згідно з ч.8 ст. 10 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» (в редакції на момент проведення оскаржуваних загальних зборів) якщо під час проведення зборів співвласників для прийняття рішення не набрано встановленої частиною шостою цієї статті кількості голосів «за» або «проти», проводиться письмове опитування співвласників, які не голосували на зборах. Письмове опитування співвласників проводиться протягом 15 календарних днів з дати проведення зборів співвласників. Якщо протягом цього строку необхідної кількості голосів «за» не набрано, рішення вважаються неприйнятими.
Письмове опитування співвласників проводиться ініціативною групою та іншими співвласниками за бажанням.
Письмове опитування може проводитися щодо одного або декількох питань одночасно. Питання - це текст, у якому викладається пропозиція у вигляді резолюції, щодо якої учаснику опитування пропонується відповісти «за», «проти» або «утримався». Питання повинно мати чітке і зрозуміле формулювання, що не допускає різних тлумачень.
Письмове опитування співвласників проводиться шляхом власноручного заповнення ними листків опитування, в яких зазначаються день опитування, прізвище, ім`я, по батькові співвласника, документ, що підтверджує право власності на квартиру або нежитлове приміщення, номер квартири або нежитлового приміщення, загальна площа квартири або нежитлового приміщення, документ, що надає повноваження на голосування від імені співвласника (для представників), відповідь співвласника на питання «так», «ні» або «утримався», особистий підпис співвласника та особи, яка проводила опитування.
Голосування від імені співвласника представником здійснюється в порядку представництва згідно з вимогами цивільного законодавства. Кожен співвласник, який має право голосу, може реалізувати це право під час проведення такого опитування лише один раз з одного питання.
Забороняється в процесі проведення письмового опитування співвласників примушувати їх до голосування за або проти прийняття відповідного рішення чи винагороджувати їх за це в будь-якій формі.
За результатами підрахунку результатів письмового опитування співвласників особи, які проводили письмове опитування, вносять його результати до протоколу зборів та підводять загальні підсумки голосування щодо всіх питань. Під час підрахунку голосів враховуються і голоси, подані на зборах співвласників, і голоси співвласників, отримані під час проведення письмового опитування.
Листки письмового опитування співвласників пронумеровуються, прошнуровуються та додаються до відповідного протоколу зборів.
Згідно із протоколом установчих зборів співвласників будинку за адресою: АДРЕСА_1 , оформленим протоколом №1 від 10.06.2016, загальна площа всіх квартир та нежитлових приміщень багатоквартирного будинку 24721,60 кв.м, загальна кількість приміщень у будинку складає 214 квартир та нежитлових приміщень, загальна кількість співвласників багатоквартирного будинку з урахуванням приміщень, що знаходяться у спільній частковій власності та власності декількох приміщень складає 204 особи, в зборах взяли участь 139 співвласників, які володіють приміщеннями загальною площею 14901 кв.м, що складає 60,28% від загальної площі всіх житлових та нежитлових приміщень.
Відповідно до Акту готовності об`єкта «Будівництво житлового будинку з комплексом об`єктів громадського обслуговування та критими автостоянками на бульварі Л.Українки, 7-9 з включенням до складу проекту будівництво житлового будинку з підземним паркінгом на вул. Л. Первомайського, 8 у Печерському районі м. Києва (Друга черга будівництва). Перший пусковий комплекс» до експлуатації від 12.12.2011 загальна площа квартир за результатами технічної інвентаризації 23 216,9 кв.м.
Господарський суд першої інстанції ухвалою від 15.01.2025 витребував від Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Бульвар Троянд» належним чином завірені докази на підтвердження права власності співвласників квартир та нежитлових приміщень Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Бульвар Троянд» станом на 10.06.2016; інформацію щодо загальної площі всіх квартир та нежитлових приміщень станом на 10.06.2016 з наданням відповідних належним чином завірених доказів. Витребувано від Товариства з обмеженою відповідальністю «Рада 6» інформацію щодо загальної площі всіх квартир та нежитлових приміщень станом на 10.06.2016 з наданням відповідних належним чином завірених доказів.
В подальшому, на виконання вимог ухвали суду Товариство з обмеженою відповідальністю «Рада 6» надало інформацію щодо загальної площі всіх квартир та нежитлових приміщень станом на 10.06.2016, що становить 11206,10 кв.м.
Також господарський суд першої інстанції ухвалою від 19.02.2025 витребував від Комунального підприємства Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації» (01001, м. Київ, вул. Трьохсвятительська, 4в) інформацію щодо загальної площі всіх квартир та нежитлових приміщень, що не є місцями загального користування та/або допоміжними приміщеннями будинку за адресою: 02230, м. Київ, бульвар Лесі Українки, будинок 7-А станом на 10.06.2016 з наданням відповідних належним чином завірених доказів на підтвердження права власності співвласників квартир та нежитлових приміщень за адресою: 02230, м. Київ, бульвар Лесі Українки, будинок 7-А станом на 10.06.2016.
На виконання вимог ухвали суду Комунальне підприємство Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації» у листі №062/14-2500 від 06.03.2025 повідомило про неможливість виконання вимог ухвали суду.
З огляду на викладене, колегія суддів апеляційної інстанції погоджується із висновком господарського суду першої інстанції про неможливість за даними технічної інвентаризації встановлення дійсної загальної загальної площі всіх квартир та нежитлових приміщень, що не є місцями загального користування та/або допоміжними приміщеннями будинку за адресою: 02230, м. Київ, бульвар Лесі Українки, будинок 7-А станом на 10.06.2016.
Водночас, позивачем наведено власний розрахунок загальної площі всіх квартир та нежитлових приміщень за адресою: 02230, м. Київ, бульвар Лесі Українки, будинок 7-А станом на 10.06.2016, а саме останньою консолідовано інформацію щодо права власності співвласників багатоквартирного будинку за адресою: місто Київ, бульвар Лесі Українки, будинок 7-А та встановлено, що загальна площа всіх квартир та нежитлових приміщень відповідно до відомостей з ЄДРРПНМ становить 26686,1 м2. Крім того, Позивач зазначив, що мінімум 66 осіб з тих, хто голосував «ЗА» з кожного питання порядку денного, загальна площа яких становить 6982,8 м2, ніколи не були власниками квартир або нежитлових приміщень будинку, а тому не мали права голосувати на оскаржуваних зборах. Вказані дані підтверджуються інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна станом на 06.11.2024, витягів з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності, свідоцтв про право власності. 
При цьому, як вірно зазначено господарським судом першої інстанції, відповідачем не надано суду жодних належних, допустимих та достовірних доказів на спростування інформації, наданої позивачем щодо загальної площі всіх квартир та нежитлових приміщень за адресою: 02230, м. Київ, бульвар Лесі Українки, будинок 7-А станом на 10.06.2016 та дійсних власних квартир та нежитлових приміщень, які мали право приймати участь в установчих зборах співвласників будинку за адресою: м. Київ, бульвар Лесі Українки, будинок №7-А 10.06.2016, у зв`язку із чим є правильним висновок господарського суду першої інстанції про те, що загальна площі всіх квартир та нежитлових приміщень за адресою: 02230, м. Київ, бульвар Лесі Українки, будинок 7-А станом на 10.06.2016 становила 26 686,1 кв.м, а участь у спірних загальних зборах прийняли власники квартир та нежитлових приміщень загальної кількості 14 901 кв.м.
Водночас, відповідно до ч. 9 ст. 6 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» (в редакції на момент проведення оскаржуваних загальних зборів) рішення вважається прийнятим, якщо за нього проголосувало більше половини загальної кількості усіх співвласників.
Так, рішення за порядком денних на установчих зборах співвласників будинку за адресою: АДРЕСА_1 , оформлених протоколом №1 від 10.06.2016, були прийняті 126 співвласниками, загальна площа яких становить 13 304,5 кв.м, що становить менше половини загальної кількості усіх співвласників із розрахунку 26 686,1 кв.м, що свідчить про прийняття загальними зборами рішення за відсутності кворуму для проведення загальних зборів. Вказані вище обставини є безумовною підставою для визнання недійсними рішень загальних зборів у зв`язку з порушенням прямих вказівок закону.
Згідно зі ст. ст. 15, 16 ЦК України кожна особа має право на захист, у тому числі судовий, свого цивільного права, а також цивільного інтересу.
Для визнання недійсним рішення загальних зборів товариства необхідно встановити факт порушення цим рішенням прав та законних інтересів учасника (акціонера) товариства.
Так, зазначені вище норми права визначають об`єктом захисту порушене, невизнане або оспорюване право чи цивільний інтерес, зокрема порушення права пов`язане з позбавленням його володільця можливості здійснити (реалізувати) своє право повністю або частково, тоді як при оспорюванні або невизнанні права виникає невизначеність у праві, викликана поведінкою іншої особи.
Шляхом вчинення провадження у справах суд здійснює захист їх прав і охоронюваних законом інтересів, які порушені або оспорюються, попри те наявність права на пред`явлення позову не є безумовною підставою для здійснення судового захисту, а лише однією з необхідних умов реалізації права, встановленого вказаними вище нормами.
Застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення, невизнання або оспорення.
Отже, право чи інтерес мають бути захищені судом у спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідкам.
Як вбачається із матеріалів справи, позивач звернувся до суду із позовом у справі з метою (прагненням) ліквідувати/припинити Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Бульвар Троянд», як юридичну особу для того, щоб здійснювати управління будинком у інший спосіб, у т.ч. шляхом створення нового об`єднання. Отже, вимоги позову в частині визнання недійсним рішення установчих зборів співвласників багатоквартирного будинку за адресою: м. Київ, бульвар Лесі Українки, будинок №7-А від 10.06.2016, оформленого протоколом установчих зборів співвласників будинку за адресою: м. Київ, бульвар Лесі Українки, будинок №7-А, спрямована на позбавлення таких рішень юридичної сили, як підстави виникнення відповідних правових наслідків у вигляді набуття таким об`єднанням цивільної дієздатності юридичної особи.
Правові та організаційні засади створення, функціонування, реорганізації та ліквідації об`єднань власників жилих та нежилих приміщень багатоквартирного будинку, захисту їхніх прав та виконання обов`язків щодо спільного утримання багатоквартирного будинку визначені Законом України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку».
Згідно зі ст. 1, ч. 1, 4 ст. 4 цього Закону об`єднання співвласників багатоквартирного будинку (далі - об`єднання) - юридична особа, створена власниками квартир та/або нежитлових приміщень багатоквартирного будинку для сприяння використанню їхнього власного майна та управління, утримання і використання спільного майна.
Співвласники багатоквартирного будинку (далі - співвласники) - власники квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку.
Об`єднання створюється для забезпечення і захисту прав співвласників та дотримання їхніх обов`язків, належного утримання та використання спільного майна, забезпечення своєчасного надходження коштів для сплати всіх платежів, передбачених законодавством та статутними документами.
Основна діяльність об`єднання полягає у здійсненні функцій, що забезпечують реалізацію прав співвласників на володіння та користування спільним майном співвласників, належне утримання багатоквартирного будинку та прибудинкової території, сприяння співвласникам в отриманні житлово-комунальних та інших послуг належної якості за обґрунтованими цінами та виконання ними своїх зобов`язань, пов`язаних з діяльністю об`єднання.
Згідно зі ст. ст. 6, 28 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» об`єднання може бути створено лише власниками квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку (багатоквартирних будинках).
Для створення об`єднання скликаються установчі збори.
Установчі збори приймають рішення про створення об`єднання і затверджують його статут.
Державна реєстрація об`єднання (асоціації) проводиться у порядку, встановленому законом для державної реєстрації юридичних осіб. Об`єднання (асоціація) вважається утвореним з дня його державної реєстрації.
Об`єднання (асоціація) вважається припиненим з дня внесення про це відповідного запису до Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців.
Об`єднання ліквідується у разі, зокрема: прийняття співвласниками рішення про ліквідацію об`єднання; ухвалення судом рішення про ліквідацію об`єднання.
У разі ліквідації об`єднання кошти, що залишилися після задоволення вимог кредиторів, розподіляються між усіма співвласниками пропорційно до загальної площі квартири (квартир) та/або нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку, що перебувають у їхній власності.
При цьому здійснюється залік заборгованості кожного співвласника перед об`єднанням відповідно до статуту цього об`єднання. Якщо співвласник має борг перед цим об`єднанням, сума якого перевищує суму його частки в майні, і відмовляється сплатити цей борг, спір вирішується у судовому порядку.
Загальна процедура ліквідації юридичної особи, визначена у ст. 111 ЦК України, також передбачає низку обов`язкових дій - погашення існуючої кредиторської заборгованості, відчуження активів, звільнення працівників, передання документів до архіву тощо, а ст. 110 ЦК України встановлено, що юридична особа ліквідується, зокрема, за рішенням суду про ліквідацію юридичної особи через допущені при її створенні порушення, які не можна усунути, за позовом учасника юридичної особи або відповідного органу державної влади.
Згідно з п. 17 ч. 1 ст. 15, ч. ч. 10, 13 ст. 17, ч. 1 ст. 25 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань» документи, що подаються для державної реєстрації, повинні відповідати таким вимогам, зокрема рішення про припинення юридичної особи має містити відомості про персональний склад комісії з припинення (комісії з реорганізації, ліквідаційної комісії), її голову або ліквідатора, реєстраційні номери облікових карток платників податків або серію та номер паспорта (для фізичних осіб, які мають відмітку в паспорті про право здійснювати платежі за серією та номером паспорта), про порядок та строк заявлення кредиторами своїх вимог.
Для державної реєстрації рішення про припинення юридичної особи, прийнятого її учасниками або відповідним органом юридичної особи, а у випадках, передбачених законом, - відповідним державним органом, подаються такі документи: 1) примірник оригіналу (нотаріально засвідчена копія) рішення учасників юридичної особи або відповідного органу юридичної особи, а у випадках, передбачених законом, - рішення відповідного державного органу, про припинення юридичної особи; 2) примірник оригіналу (нотаріально засвідчена копія) документа, яким затверджено персональний склад комісії з припинення (комісії з реорганізації, ліквідаційної комісії) або ліквідатора, реєстраційні номери облікових карток платників податків (або відомості про серію та номер паспорта - для фізичних осіб, які мають відмітку в паспорті про право здійснювати платежі за серією та номером паспорта), строк заявлення кредиторами своїх вимог, - у разі відсутності зазначених відомостей у рішенні учасників юридичної особи або відповідного органу юридичної особи, а у випадках, передбачених законом, - у рішенні відповідного державного органу, про припинення юридичної особи.
Для державної реєстрації припинення юридичної особи в результаті її ліквідації на підставі рішення про припинення юридичної особи, прийнятого учасниками юридичної особи або відповідного органу юридичної особи, а у випадках, передбачених законом, - рішення відповідних державних органів, або судового рішення про припинення юридичної особи, не пов`язаного з її банкрутством, після закінчення процедури припинення, але не раніше закінчення строку заявлення вимог кредиторами, подаються такі документи: 1) заява про державну реєстрацію припинення юридичної особи в результаті її ліквідації; 2) довідка архівної установи про прийняття документів, що відповідно до закону підлягають довгостроковому зберіганню.
Державна реєстрація та інші реєстраційні дії проводяться на підставі:
- документів, що подаються заявником для державної реєстрації;
- судових рішень, що набрали законної сили та тягнуть за собою зміну відомостей в Єдиному державному реєстрі, а також що надійшли в електронній формі від суду або державної виконавчої служби відповідно до Закону України «Про виконавче провадження», зокрема, щодо припинення юридичної особи, що не пов`язано з банкрутством юридичної особи.
Системний аналіз наведених норм права дає підстави для висновку, що як юридична особа ОСББ може припинити діяльність у порядку, передбаченому законом, шляхом ліквідації, яка, як встановлена законом процедура, передбачає низку обов`язкових послідовних дій - погашення існуючої кредиторської заборгованості, відчуження активів, звільнення працівників, передання документів до архіву тощо, лише в результаті вчинення яких і подання державному реєстратору відповідних документів в реєстр вноситься запис про припинення юридичної особи.
Як вірно встановлено господарським судом першої інстанції оспорювані позивачем рішення установчих зборів співвласників багатоквартирного будинку за адресою: м. Київ, бульвар Лесі Українки, будинок №7-А від 10.06.2016, оформлені протоколом установчих зборів співвласників будинку за адресою: м. Київ, бульвар Лесі Українки, будинок №7-А, безпосередньо стосуються питань створення Об`єднання як юридичної особи і фактично остаточною метою позову є ліквідація Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Бульвар Троянд», зазначаючи, що лише у такий спосіб можуть бути захищені його права та охоронювані законом інтереси позивача.
Верховний Суд у постановах від 22.06.2021 у справі № 910/9672/20, від 11.08.2021 у справі №920/1245/20, від 31.08.2021 у справі №925/753/20, від 07.10.2021 у справі №909/1393/19, від 07.09.2022 у справі № 910/8311/20, від 10.11.2022 у справі №925/524/21 послідовно висновував, що:
- позовні вимоги про визнання недійсним рішення установчих зборів об`єднання співвласників багатоквартирного будинку (про створення такого об`єднання як юридичної особи) спрямовано на припинення вже створеного об`єднання співвласників багатоквартирного будинку, а не на захист прав та / або охоронюваних інтересів позивача;
- вимоги позивача в частині визнання недійсними рішень щодо створення ОСББ спрямовано не на захист прав та охоронюваних законом інтересів позивача, а на скасування юридичної підстави створення ОСББ, тобто, на припинення ОСББ у спосіб, який не відповідає законодавству;
- звертаючись до суду з таким позовом та посилаючись у позовній заяві на порушення своїх прав при створенні об`єднання співвласників багатоквартирного будинку, позивач фактично обґрунтовує свій інтерес у припиненні існування такої юридичної особи, що вказує на відсутність підстав для визнання недійсним рішення установчих зборів об`єднання співвласників багатоквартирного будинку про створення у багатоквартирному будинку такого об`єднання.
У постановах від 07.09.2022 у справі №910/8311/20, від 10.11.2022 у справі № 925/524/21 Верховний Суд виснував, що інтереси окремого власника можуть не збігатися з інтересами інших співвласників багатоквартирного будинку, а тому, вирішуючи питання щодо ефективності обраного позивачем способу захисту, суд має враховувати баланс інтересів усіх співвласників та самого об`єднання співвласників багатоквартирного будинку, уникати зайвого втручання в питання створення і діяльності ОСББ, які вирішуються виключно установчими зборами співвласників.
Згідно з ч. 4 ст. 236 ГПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
З огляду на викладене, колегія суддів апеляційної інстанції погоджується із висновком господарського суду першої інстанції про те, що посилаючись на порушення своїх прав при створенні Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Бульвар Троянд», позивач фактично обґрунтовує свій інтерес у припиненні існування цієї юридичної особи, а тому вимоги про визнання недійсними рішення установчих зборів співвласників багатоквартирного будинку за адресою: м. Київ, бульвар Лесі Українки, будинок №7-А від 10.06.2016, що оформлене протоколом установчих зборів співвласників будинку за адресою: м. Київ, бульвар Лесі Українки, будинок №7-А, є такими, що не відповідають належному та ефективному способу захисту, оскільки їх спрямовано на скасування юридичної підстави створення ОСББ, тобто на припинення ОСББ у спосіб, який не відповідає законодавству.
Відповідно до ч. 1 ст. 9, ч. 1 ст. 10 «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» управління багатоквартирним будинком здійснюється його співвласниками. За рішенням співвласників усі або частина функцій з управління багатоквартирним будинком можуть передаватися управителю або всі функції - об`єднанню співвласників багатоквартирного будинку (асоціації об`єднань співвласників багатоквартирного будинку).
Співвласники приймають рішення щодо управління багатоквартирним будинком на зборах у порядку, передбаченому цією статтею. Якщо у багатоквартирному будинку в установленому законом порядку утворено об`єднання співвласників, проведення зборів та прийняття відповідних рішень здійснюються згідно із законом, що регулює діяльність об`єднань співвласників багатоквартирних будинків.
Зазначені норми не забороняють скликаним і проведеним зборам співвласників одразу перейти до вирішення питання про створення об`єднання співвласників за процедурою, передбаченою Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку».
Як вірно встановлено господарським судом першої інстанції, із чим погоджується колегія суддів апеляційної інстанції, відповідачем у даній справі є Об`єднання, яке зареєстроване в установленому законом порядку, тобто, таке, що утворене (ст. 6 Закону України «Про ОСББ») і більшість членів якого не оспорюють його створення. Всі власники житлових і нежитлових приміщень у будинку за адресою: АДРЕСА_1 є учасниками Об`єднання як колективного утворення для здійсненні функцій, що забезпечують реалізацію прав співвласників на володіння та користування спільним майном співвласників, належне утримання багатоквартирного будинку та прибудинкової території, сприяння співвласникам в отриманні житлово-комунальних та інших послуг належної якості за обґрунтованими цінами та виконання ними своїх зобов`язань, пов`язаних з діяльністю об`єднання і всі співвласники є учасниками загальних зборів Об`єднання як його вищого органу управління.
З огляду на викладене, позивач не позбавлений права у порядку, визначеному Законом України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» разом з іншими співвласниками (ініціативна група) ініціювати скликання загальних зборів ОСББ «Бульвар Троянд» для обговорення всіх спірних питань, що виникли під час утворення Об`єднання та його подальшої діяльності, серед яких зокрема: зміна персонального складу органів управління; внесення змін до Статуту Об`єднання; вибір форми управління Об`єднанням; вибір управителя; ліквідація Об`єднання тощо.
Колегія суддів апеляційної інстанції вважає правильним висновок господарського суду першої інстанції про те, що суб`єктивна позиція позивача щодо нелегітимності установчих зборів та створення юридичної особи не спростовує реєстрацію та легітимне існування ОСББ, яке може бути припинено лише у передбаченому законом порядку, водночас, визнання недійсним або скасування судом рішення установчих зборів не є тотожною самій ліквідації юридичної особи і не призведе до припинення ОСББ з огляду на приписи Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань».
Натомість, визнання недійсними або скасування оскаржуваних рішень установчих зборів призведе лише до правової невизначеності в діяльності ОСББ за період з дати створення ОСББ і до дати ухвалення відповідного судового рішення, що фактично буде свідчити про втручання суду в діяльність ОСББ поза межами передбаченого законом порядку.
Враховуючи викладене, колегія суддів апеляційної інстанції враховує наступне.
Обрання позивачем такого способу захисту його прав, який спрямований не на вирішення спору з його опонентом, а на ліквідацію самого опонента, порушує межі здійснення прав визначені ст. 13 ЦК України, а також порушує принцип пропорційності, що визначається як загальний принцип права, який спрямований на забезпечення у правовому регулюванні розумного балансу інтересів, відповідно до якого цілі обмежень прав повинні бути істотними, а засоби їх досягнення - обґрунтованими і мінімально обтяжливими для осіб, чиї права обмежуються (висновки Верховного Суду у постанові від 12.01.2023 у справі №917/559/21).
Відсутність порушеного права чи невідповідність обраного позивачем способу його захисту способам, визначеним законодавством, встановлюється при розгляді справи по суті та є підставою для прийняття судом рішення про відмову в позові (висновки Великої Палати Верховного Суду у постановах від 29.09.2020 у справі №378/596/16-ц, від 02.02.2021 у справі №925/642/19, від 06.04.2021 у справі №910/10011/19, а також у постановах Верховного Суду від 08.10.2020 у справі №916/1940/19, від 09.11.2020 у справі № 922/178/20, від 03.12.2020 у справі №910/1643/20).
Статтею 13 ГПК України встановлено, що судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.
Відповідно до ст.ст. 76-79 ГПК України, належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Обставини справи, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування. Достовірними є докази, створені (отримані) за відсутності впливу, спрямованого на формування хибного уявлення про обставини справи, які мають значення для справи. Наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.
За приписами ч. 1 ст. 86 ГПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.
Враховуючи викладене, оцінивши подані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на повному, всебічному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, колегія суддів апеляційного господарського суду, з огляду на те, що не підлягають задоволенню позовні вимоги, спрямовані на припинення юридичної особи всупереч законодавчо встановленій процедурі, погоджується із висновком господарського суду першої інстанції про відсутність порушення прав та законних інтересів позивача, у зв`язку із чим, підстави для зміни чи скасування рішення Господарського суду міста Києва від 06.08.2025 у справі № 910/13798/24, відсутні.
У зв`язку із відмовою позивачу у позові по суті у зв`язку з безпідставністю позовних вимог, питання порушення строку позовної давності (за даних обставин) не впливає на суть винесеного рішення і відповідно, строк позовної давності, як спосіб захисту саме порушеного права, при вирішенні даного спору застосуванню не підлягає.
Колегія суддів апеляційної інстанції не погоджується із доводами апеляційної скарги та враховує те, що в постановах від 07.09.2022 у справі № 910/8311/20, від 10.11.2022 у справі № 925/524/21 Верховний Суд виснував, що інтереси окремого власника можуть не збігатися з інтересами інших співвласників багатоквартирного будинку, а тому, вирішуючи питання щодо ефективності обраного позивачем способу захисту, суд має враховувати баланс інтересів усіх співвласників та самого об`єднання співвласників багатоквартирного будинку, уникати зайвого втручання в питання створення і діяльності ОСББ, які вирішуються виключно установчими зборами співвласників.
Колегія суддів апеляційної інстанції також наголошує на тому, що позов про визнання недійсним рішення установчих зборів ОСББ має бути спрямований на захист конкретних, індивідуальних прав позивача, а не на припинення діяльності ОСББ, як юридичної особи.
Дослідивши матеріали справи, колегія суддів апеляційної інстанції, враховуючи викладене вище, дійшла висновку про те, що доводи апеляційної скарги не спростовують висновків, викладених у рішенні Господарського суду міста Києва від 06.08.2025 у справі № 910/13798/24, наведене місцевим судом мотивування є достатнім для обґрунтування свого рішення за аргументами та доказами, які наявні у матеріалах справи. При цьому, рівень деталізації судом своїх доводів в будь-якому разі не призвів до неправильного вирішення справи, тому підстави для скасування рішення Господарського суду міста Києва від 06.08.2025 у справі № 910/13798/24, відсутні.
Колегія суддів апеляційної інстанції вважає інші посилання скаржника, викладені ним у апеляційній скарзі такими, що не можуть бути підставою для скасування прийнятого у справі рішення, наведені доводи скаржника не спростовують висновків суду першої інстанції та зводяться до переоцінки доказів та встановлених судом обставин.
Колегія суддів апеляційної інстанції з огляду на викладене зазначає, що учасникам справи надано вичерпну відповідь на всі істотні питання, що виникають при кваліфікації спірних відносин як у матеріально-правовому, так і у процесуальному сенсах.

Висновки суду апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги

Колегія суддів зазначає, що враховуючи положення частини 1 статті 9 Конституції України та беручи до уваги ратифікацію Законом України від 17.07.1997 № 475/97-ВР Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і Першого протоколу та протоколів № 2,4,7,11 до Конвенції та прийняття Закону України від 23.02.2006 № 3477-IV (3477-15) «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суди також повинні застосовувати Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод (Рим, 4 листопада 1950 року) та рішення Європейського суду з прав людини як джерело права.
Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 129 Конституції України та частини 1 статті 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.
Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів (частини 1 статті 86 Господарського процесуального кодексу України).
Належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення (статті 76 Господарського процесуального кодексу України).
Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, що їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї (частини 8 статті 80 Господарського процесуального кодексу України).
Таким чином, скаржником не надано до суду належних і допустимих доказів на підтвердження тих обставин, на які він посилається в апеляційній скарзі. Доводи апеляційної скарги ґрунтуються на припущеннях та зводяться до намагань здійснити переоцінку обставин справи, вірно встановлених судом першої інстанції.
Отже, підсумовуючи наведене, колегія суддів дійшла висновку про те, що оскаржуване рішення прийняте відповідно до вимог процесуального та матеріального права, підстав для його скасування або зміни не вбачається.
Таким чином, апеляційна скарга ОСОБА_1 на рішення Господарського суду міста Києва від 06.08.2025 у справі № 910/13798/24 задоволенню не підлягає. Рішення Господарського суду міста Києва від 06.08.2025 у справі № 910/13798/24 слід залишити без змін.
З урахуванням відмови в задоволенні апеляційної скарги, судовий збір за розгляд справи в суді апеляційної інстанції покладається на скаржника в порядку статті 129 Господарського процесуального кодексу України.
Керуючись ст. 8, 11, 74, 129, 267-270, 273, 275, 276, 281-284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд, -
УХВАЛИВ:
1. Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Господарського суду міста Києва від 06.08.2025 у справі № 910/13798/24 залишити без задоволення.
2. Рішення Господарського суду міста Києва від 06.08.2025 у справі № 910/13798/24 залишити без змін.
3. Судовий збір за розгляд апеляційної скарги покласти на скаржника.
4. Справу 910/13798/24 повернути до Господарського суду міста Києва.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена у випадках, передбачених ст. 287-291 Господарського процесуального кодексу України.
Постанова підписана 26.01.2026, зокрема, у зв`язку із тимчасовою непрацездатністю судді Ткаченка Б.О., перебуванням колегії суддів у відпустці та подальшою тимчасовою непрацездатністю судді Майданевича А.Г.

Головуючий суддя О.М. Гаврилюк 

Судді А.Г. Майданевич

Б.О. Ткаченко