Харківський окружний адміністративний суд 	
61700, м. Харків, майдан Свободи, 6, inbox@adm.hr.court.gov.ua, ЄДРПОУ: 34390710
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 січня 2026 року Справа № 520/19743/25 

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Садової М.І., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження у письмовому провадженні в приміщенні суду в місті Харкові адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії,

у с т а н о в и в :

Позивач звернувся до суду з позовом до відповідача, у якому просить:
- визнати протиправними дії відповідача, які полягають у внесенні запису про позивача до бази даних Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів;
- зобов`язати відповідача виключити з бази даних Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів дані про особу позивача; 
- вирішити питання розподілу судових витрат.
В обґрунтування адміністративного позову покликається на те, що позивач 18.10.2018 пройшов військово-лікарську комісію, за наслідками якої був визнаний непридатним до військової служби з виключенням з військового обліку, про що було внесено відповідний запис до військово-облікового документу. Проте, станом на теперішній час в мобільному застосунку "Резерв +" містяться відомості про те, що позивач перебуває на обліку в ІНФОРМАЦІЯ_2 . Позивач вважає протиправними дії щодо взяття на військовий облік, оскільки відповідно до військового квитка позивача вважає, що він не є військовозобов`язаний та виключений із військового обліку. Не погоджуючись із такими діями відповідача, звернувся до суду із цим позовом та, посилаючись на норми діючого законодавства, просить суд задовольнити позов у повному обсязі. У відповідності до ст. 135 КАС України здійснити розподіл судових витрат.
Відповідачем подано до суду відзив, який містить заперечення на позов. Наводить аргументи про те, що позивач перебуває на обліку в ІНФОРМАЦІЯ_3 . Згідно облікової картки військовозобов`язаного з Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних і резервістів дата внесення в систему інформації про особу ОСОБА_1 про взяття на облік у ІНФОРМАЦІЯ_4 з 30.04.2025. Згідно Витягу щодо облікових даних з Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних і резервістів дата введення інформації про особу ОСОБА_1 в систему 30.04.2025, підстава: автоматичне взяття на облік згідно змін від 01.04.2025 до постанови КМУ 932 від 16.08.2024. За даними з особової справи офіцера запасу ОСОБА_1 , наявної в ІНФОРМАЦІЯ_2 , він пройшов медичний огляд 18.10.2018 та міститься довідка військово-лікарської комісії ІНФОРМАЦІЯ_5 , згідно якої молодший лейтенант ОСОБА_1 визнаний непридатним до військової служби з виключенням з військового обліку. Однак, інші документи такі як Свідоцтво про хворобу відсутні. Разом з тим, відповідач зазначає, що ІНФОРМАЦІЯ_6 у зв`язку з виявленням неодноразових випадків внесення завідомо недостовірної інформації до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів, з метою ухилення особами від виконання військового обов`язку було видане Розпорядження від 27.06.2024 №2502/ВОБ, згідно якого у разі прибуття громадян зі зверненням до ІНФОРМАЦІЯ_4 з метою внесення в Реєстрі «Оберіг» змін до їх персональних та службових даних і виключення з військового обліку на підставі документів (тимчасових посвідчень військово-зобов`язаного, довідок ВЛК ІНФОРМАЦІЯ_4 ), які були видані районними ТЦК та СП та відповідною ВЛК допускається лише при наявності відповідних документів, які підтверджують їх видачу: облікової картки/послужної картки, відомості видачі військових квитків (тимчасових посвідчень) з документами, що були підставою для видачі, книги протоколів засідань ВЛК та відповідного запису, результатів медичних обстежень, свідоцтва про хворобу. Отже, станом на теперішній час внесення відповідних змін Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів, керуючись вимогами Положення 402 та Розпорядження начальника ІНФОРМАЦІЯ_7 від 27.06.2024 №2502/ВОБ, у зв`язку з відсутністю документів: відомості видачі військових квитків (тимчасових посвідчень) з документами, що були підставою для видачі, книги протоколів засідань ВЛК та відповідного запису, результатів медичних обстежень, свідоцтва про хворобу. Для вирішення питання, щодо можливості внесення змін до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів, а саме виключення з обліку військовозобов`язаних ОСОБА_1 , станом на теперішній час, йому слід пройти військово-лікарську комісію при ІНФОРМАЦІЯ_3 , у разі отримання висновку про непридатність до військової служб, такий висновок підлягає погодженню 12 Регіональною військово-лікарською комісією. Просив відмовити позивачу в задоволенні позовних вимог.
29.07.2025 ухвалою суду адміністративний позов прийнято до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.
Відтак розгляд і вирішення адміністративної справи проводиться за правилами письмового провадження на підставі матеріалів справи.
Відповідно до вимог частини четвертої статті 229 Кодексу адміністративного судочинства України у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Визначаючись щодо клопотання представника відповідача про надання додаткового строку для надання відзиву на позовну заяву, суд зазначає наступне.
Як зазначено у клопотанні, у зв`язку з тим, що до ІНФОРМАЦІЯ_1 позовна заява не надійшла, просить суд надіслати копію позовної заяви ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 та надати додатковий строк для надання відзиву на позовну заяву. 
Особливості процесуальних строків врегульовано главою 6 розділу І Кодексу адміністративного судочинства України.
Процесуальні строки - це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії. Процесуальні строки встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені - встановлюються судом (частина 1 статті 118 Кодексу адміністративного судочинства України).
За змістом частини першої статті 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.
Частиною четвертою статті 121 КАС України передбачено, що одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подана заява, скарга, документи тощо), стосовно якої пропущено строк.
За змістом частини 1 статті 261 КАС України відзив подається протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення відповідачу ухвали про відкриття провадження у справі.
З матеріалів справи судом встановлено, що ухвалю суду від 29.07.2025 про відкриття провадження у справі відповідачу надано п`ятнадцятиденний строк для подання до суду відзиву на позовну заяву з моменту отримання означеної ухвали.
Водночас, відповідач в клопотанні від 01.09.2025 просить суд надіслати копію позовної заяви.
Позовна заява з доданими документами у справі отримано відповідачем 12.09.2025. 
Відзив на позовну заяву відповідачем подано до суду 22.09.2025. 
З огляду на наведене, а також з урахуванням того, що строк для подання відзиву у справі не пропущено, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання відповідача про надання додаткового строку для надання строку для подання відзиву на позовну заяву.
Дослідивши матеріали справи, з`ясувавши дійсні обставини справи та перевіривши їх доказами, суд прийшов до наступного з огляду на таке.
Суд установив, 18.10.2018 позивач за станом здоров`я виключений з військового обліку за станом здоров`я, про що у військовому квитку офіцера запасу молодшого лейтенанта серії НОМЕР_1 від 04.12.2009 внесені наступні записи:
- « 18.10.2018 виключений з обліку ІНФОРМАЦІЯ_8 . Виключений з військового обліку за станом здоров`я» - 26 арк;
- «знято з обліку 18.10.2018 виключений з військового обліку за станом здоров`я 18.10.2018.» - 21 арк.
Відповідно до відомостей мобільного застосунку/додатку Резерв+ в Єдиному державному реєстрі призовників, військовозобов`язаних та резервістів наявні відомості, що позивач уточнив дані 21.10.2024, відсутні дані про виключення позивача із військового обліку та проходження військово-лікарської комісії.
Представник позивача звернувся до відповідача з адвокатським запитом від 01.07.2025 в якому просив надати наступні відомості та документи: чи дійсно ОСОБА_1 станом на теперішній час перебуває на військовому обліку в ІНФОРМАЦІЯ_4 ? Якщо так, з якої дати?; яка підстава поновлення ОСОБА_1 на військовому обліку; чи проходив ОСОБА_1 медичний огляд ВЛК в період з 18.10.2088 по теперішній час?; чи порушував ОСОБА_1 правила військового обліку? Якщо так, чи притягувався він до відповідальності згідно чинного законодавства? Крім того, просив надати належним чином посвідчені копії всіх документів, які, на думку посадових осіб ІНФОРМАЦІЯ_9 , підтверджують правомірність їх дій щодо поновлення ОСОБА_1 на військовому обліку. 
У відповідь на вказаний вище адвокатський запит відповідач листом від 11.07.2025 №8/8391 повідомив наступне: ОСОБА_1 1987 р.н. з 30.04.2025 по теперішній час перебуває на військовому обліку військовозобов`язаних в ІНФОРМАЦІЯ_4 ; підстава поновлення на військовий облік автоматичне взяття на облік згідно змін від 01.04.2025 до постанови КМ України № 932; ОСОБА_1 , станом на 11.07.2025 медичний огляд ВЛК не проходив; станом на 11.07.2025 у громадянина ОСОБА_1 порушення правил ведення військового обліку - відсутнє; на громадянина ОСОБА_1 станом на 11.07.2025 провадження про адміністративне порушення не відкривалось, відносно ОСОБА_1 протокол та постанова не виносилась.
Не погоджуючись із такими діями відповідача, звернувся до суду із цим позовом.
Правове регулювання відносин між державою і громадянами України у зв`язку з виконанням ними конституційного обов`язку щодо захисту Вітчизни, незалежності та територіальної цілісності України, а також загальні засади проходження в Україні військової служби визначає Закон України від 25.03.1992 №2232-XII "Про військовий обов`язок і військову службу" (далі - Закон №2232-ХІІ).
Відповідно до частин першої, другої статті 1 Закону №2232-XII захист Вітчизни, незалежності та територіальної цілісності України є конституційним обов`язком громадян України.
Військовий обов`язок установлюється з метою підготовки громадян України до захисту Вітчизни, забезпечення особовим складом Збройних Сил України, інших утворених відповідно до законів України військових формувань, а також правоохоронних органів спеціального призначення (далі - Збройні Сили України та інші військові формування), посади в яких комплектуються військовослужбовцями.
Згідно з частиною сьомою статті 1 Закону №2232-XII виконання військового обов`язку громадянами України забезпечують державні органи, органи місцевого самоврядування, утворені відповідно до законів України військові формування, підприємства, установи та організації незалежно від підпорядкування і форм власності в межах їх повноважень, передбачених законом, та районні (об`єднані районні), міські (районні у містах, об`єднані міські) територіальні центри комплектування та соціальної підтримки, територіальні центри комплектування та соціальної підтримки Автономної Республіки Крим, областей, міст Києва та Севастополя (далі - територіальні центри комплектування та соціальної підтримки).
Згідно з частиною десятою статті 1 Закону №2232-XII громадяни України, які приписані до призовних дільниць або перебувають у запасі Збройних Сил України, Служби безпеки України, Служби зовнішньої розвідки України чи проходять службу у військовому резерві, зобов`язані прибувати за викликом районного (об`єднаного районного), міського (районного у місті, об`єднаного міського) територіального центру комплектування та соціальної підтримки (далі - відповідні районні (міські) територіальні центри комплектування та соціальної підтримки), Центрального управління або регіонального органу Служби безпеки України, відповідного підрозділу Служби зовнішньої розвідки України для оформлення військово-облікових документів (посвідчень про приписку до призовних дільниць, військових квитків, тимчасових посвідчень військовозобов`язаних), приписки, проходження медичного огляду, направлення на підготовку з метою здобуття або вдосконалення військово-облікової спеціальності, призову на військову службу або на збори військовозобов`язаних та резервістів.
Щодо військового обов`язку громадяни України поділяються на такі категорії: допризовники - особи, які підлягають приписці до призовних дільниць; призовники - особи, приписані до призовних дільниць; військовослужбовці - особи, які проходять військову службу; військовозобов`язані - особи, які перебувають у запасі для комплектування Збройних Сил України та інших військових формувань на особливий період, а також для виконання робіт із забезпечення оборони держави; резервісти - особи, які проходять службу у військовому резерві Збройних Сил України, інших військових формувань і призначені для їх комплектування у мирний час та в особливий період. (частина дев`ята статті 1 Закону № 2232-ХІІ).
Відповідно до частини першої статті 2 Закону №2232-XIІ військова служба є державною службою особливого характеру, яка полягає у професійній діяльності придатних до неї за станом здоров`я і віком громадян України (за винятком випадків, визначених законом), іноземців та осіб без громадянства, пов`язаній із обороною України, її незалежності та територіальної цілісності.
Відповідно до частини першої статті 33 Закону № 2232-ХІІ, військовий облік громадян України поділяється на облік призовників, військовозобов`язаних та резервістів.
Згідно із частиною третьою статті 33 Закону № 2232-ХІІ, військовий облік усіх призовників, військовозобов`язаних та резервістів ведеться за місцем їх проживання і відповідно до обсягу та деталізації поділяється на персонально-якісний, персонально-первинний та персональний.
Військовий облік призовників, військовозобов`язаних та резервістів ведеться в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України (частина п`ята статті 33 Закону №2232-ХІІ).
Частиною першою статті 34 Закону № 2232-ХІІ визначено, що персонально-якісний облік призовників, військовозобов`язаних та резервістів передбачає облік відомостей (персональних та службових даних) стосовно призовників, військовозобов`язаних та резервістів, які узагальнюються в облікових документах та вносяться до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів. Ведення персонально-якісного обліку призовників, військовозобов`язаних та резервістів покладається на відповідні районні (міські) територіальні центри комплектування та соціальної підтримки.
Правові та організаційні засади створення та функціонування Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів, визначені Законом України «Про Єдиний державний реєстр призовників, військовозобов`язаних та резервістів» №1951-VIII від 16.03.2017 (далі - Закон № 1951-VIII).
Відповідно до статті 1 Закону № 1951-VIII Єдиний державний реєстр призовників, військовозобов`язаних та резервістів - автоматизована інформаційно-телекомунікаційна система, призначена для збирання, зберігання, обробки та використання даних про призовників, військовозобов`язаних та резервістів, створена для забезпечення військового обліку громадян України.
Основними завданнями Реєстру є: 1) ведення військового обліку громадян України; 2)забезпечення комплектування Збройних Сил України, інших утворених відповідно до законів України військових формувань особовим складом в мирний час та в особливий період; 3) інформаційне забезпечення громадян України, у тому числі осіб, звільнених з військової служби, які мають право на пенсію, та членів сімей загиблих військовослужбовців відомостями щодо виконання ними військового обов`язку (стаття 2 Закону № 1951-VIII).
Згідно зі статтею 3 Закону № 1951-VIII основними засадами ведення Реєстру є:
1) обов`язковість внесення до Реєстру передбачених згаданим Законом відомостей про призовників, військовозобов`язаних та резервістів;
2) повнота та актуалізація відомостей Реєстру;
3) захищеність Реєстру та внесених до нього відомостей - держава гарантує захист бази даних Реєстру від несанкціонованого доступу та зловживання доступом, незаконного використання відомостей Реєстру, порушення цілісності бази даних Реєстру та його апаратного чи програмного забезпечення.
Частиною п`ятою статті 5 Закону № 1951-VIII передбачено, що органами адміністрування Реєстру в межах своїх повноважень є: уповноважений орган адміністрування володільця Реєстру; оперативні командування; територіальні центри комплектування та соціальної підтримки Автономної Республіки Крим, областей, міст Києва та Севастополя; Центральне управління Служби безпеки України; відповідний підрозділ Служби зовнішньої розвідки України.
Органами ведення Реєстру є районні (об`єднані районні), міські (районні у місті, об`єднані міські) територіальні центри комплектування та соціальної підтримки, Центральне управління Служби безпеки України та регіональні органи Служби безпеки України, відповідні підрозділи розвідувальних органів України. Органи ведення Реєстру забезпечують ведення Реєстру та актуалізацію його бази даних (частини 8, 9 статті 5 Закону № 1951-VIII).
За змістом статті 6 Закону № 1951-VIII до Реєстру вносяться, обробляються та зберігаються в базі даних Реєстру такі відомості: персональні дані призовників, військовозобов`язаних та резервістів; службові дані призовників, військовозобов`язаних та резервістів.
До службових даних призовника, військовозобов`язаного та резервіста належать: відомості про виконання військового обов`язку; відомості про результати проходження медичного огляду (військово-лікарської експертизи); відомості про проходження альтернативної (невійськової) служби відповідно до Закону України "Про альтернативну (невійськову) службу" відомості про участь у бойових діях (стаття 8 Закону № 1951-VIII).
Відповідно до статті 9 Закону № 1951-VIII, призовник, військовозобов`язаний та резервіст має право: отримувати інформацію про своє включення (невключення) до Реєстру та відомості про себе, внесені до Реєстру, в тому числі через електронний кабінет призовника, військовозобов`язаного, резервіста; звертатися в порядку, встановленому адміністратором Реєстру, до відповідного органу ведення Реєстру з мотивованою заявою щодо неправомірного включення (невключення) до Реєстру запису про себе, виправлення недостовірних відомостей Реєстру.
Відповідно до частини першої статті 14 Закону № 1951-VIII ведення Реєстру включає:
1) внесення запису про призовників, військовозобов`язаних та резервістів до бази даних Реєстру для взяття на облік або при відновленні на військовому обліку з перевіркою відповідності персональних та службових даних призовників, військовозобов`язаних та резервістів існуючим обліковим даним;
2) внесення змін до персональних та службових даних призовників, військовозобов`язаних, резервістів на підставі відомостей органів виконавчої влади, інших державних органів, органів влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, закладів освіти незалежно від підпорядкування і форми власності, а також відомостей, що подаються органу ведення Реєстру призовниками, військовозобов`язаними, резервістами;
3) знищення повторного запису Реєстру в разі його виявлення.
Актуалізація бази даних Реєстру здійснюється на підставі відомостей, що вносяться органами ведення Реєстру, а також шляхом інформаційної взаємодії між Реєстром та інформаційно-телекомунікаційними системами, реєстрами, базами (банками) даних, держателями (розпорядниками, адміністраторами) яких є державні органи, зазначені у цій частині (частина 3 статті 14 Закону № 1951-VIII).
Отже, за змістом вказаних норм, у Єдиному державному реєстрі призовників, військовозобов`язаних та резервістів має відображатись повна та дійсна інформація щодо призовників, військовозобов`язаних і резервістів, для забезпечення ведення військового обліку громадян України. Органи адміністрування Реєстру, зокрема, територіальні центри комплектування та соціальної підтримки, зобов`язані вносити до Реєстру інформацію щодо призовників, військовозобов`язаних та резервістів, в тому числі і інформацію про проходження медичного огляду (військово-лікарської експертизи), а також проводити актуалізацію цієї інформації у разі її зміни.
На момент проходження позивачем військово-лікарської комісії був чинним Порядок організації та ведення військового обліку призовників і військовозобов`язаних, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 07.12.2016 №921 (далі- Порядок №921).
Відповідно до пунктів 1-3 Порядку №921, цей Порядок визначає механізм організації та ведення військового обліку призовників і військовозобов`язаних (далі - військовий облік) центральними і місцевими органами виконавчої влади, іншими державними органами, виконавчими органами сільських, селищних, міських рад та виконавчими апаратами районних, обласних рад (далі - державні органи), територіальними центрами комплектування та соціальної підтримки, військовими частинами, підприємствами, установами, організаціями та закладами освіти незалежно від їх підпорядкування та форми власності (далі - підприємства, установи та організації).
Військовий облік є складовою змісту мобілізаційної підготовки держави та полягає у цілеспрямованій діяльності державних органів, підприємств, установ та організацій щодо фіксації, накопичення та аналізу військово-облікових даних призовників і військовозобов`язаних із відображенням їх у військово-облікових документах, а також здійснення контролю за дотриманням призовниками і військовозобов`язаними, посадовими особами державних органів, підприємств, установ та організацій встановлених правил військового обліку.
Військовий облік ведеться з метою забезпечення повного та якісного укомплектування Збройних Сил та інших військових формувань, утворених відповідно до законів, особовим складом у мирний час та особливий період.
Відповідно до пункту 16 Порядку №921, військовий облік ведеться на підставі паспорта громадянина України та таких військово-облікових документів:
для призовників - посвідчення про приписку до призовної дільниці;
для військовозобов`язаних - військового квитка або тимчасового посвідчення військовозобов`язаного.
Абзацами 17-18, 20 пункту 56 Порядку №921 передбачено, що персонально-якісний облік призовників і військовозобов`язаних ведеться районними (міськими) територіальними центрами комплектування та соціальної підтримки шляхом обліку персональних та службових даних призовників і військовозобов`язаних, які узагальнюються в особових справах призовників або в облікових картках військовозобов`язаних та реєструються в Єдиному державному реєстрі призовників, військовозобов`язаних та резервістів.
Взяття на військовий облік, зняття та виключення з військового обліку призовників і військовозобов`язаних у районних (міських) територіальних центрах комплектування та соціальної підтримки здійснюється за їх особистої присутності. При цьому взяття на військовий облік, зняття або виключення з нього здійснюється за умови наявності паспорта громадянина України та військово-облікових документів, визначених у пункті 16 цього Порядку.
Про взяття призовників і військовозобов`язаних на військовий облік, зняття та виключення з нього в їх військово-облікових документах проставляються відповідні відмітки.
Суд установив, на підставі довідки військово-лікарської комісії ІНФОРМАЦІЯ_5 від 18.10.2018 року № 4742, на підставі статті 21 «А» графи ІІІ Розладу хвороб наказу МОУ №402-2008 року був визнаний непридатним до військової служби з виключенням з військового обліку. 
У військовому квитку НОМЕР_1 від 04.12.2009 наявні відмітки про виключення позивача з військового обліку 18.10.2018 виключений з обліку ІНФОРМАЦІЯ_8 . Виключений з військового обліку за станом здоров`я на підставі ст. 21-А гр. III наказу МО України №402 від 14.08.2008 (сторінки 18, 21, 26 військового квитка).
Суд зауважує, що згідно з положеннями Порядку № 921, відповідальними за організацію та забезпечення зберігання облікової документації військовозобов`язаних, персональних даних, які в них містяться, збереження підтвердних документів, що стали підставою для виключення з військового обліку військовозобов`язаних, а також своєчасне внесення даних про військовозобов`язаного, у тому числі й про виключення з військового обліку із зазначенням підстав, до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів, є саме територіальні центри комплектування та соціальної підтримки громадян.
Окрім цього, оскільки проходження ВЛК відбулося 18.10.2018, то слід керуватися «Положення про військово-лікарську експертизу у Збройних силах України», затвердженою Наказом № 402 Міністерства оборони України від 14.08.2008 та виключено з військового обліку у редакції чинній на день проходження ВЛК, зокрема, в редакції до змін, внесених наказом Міністерства оборони України від 01.10.2018 № 489.
18.10.2018 станом на дату проходження медичного огляду позивачем Україна перебувала у стані мирного часу.
Згідно п.п.2.1 п.2 Положення №402 ( в редакції станом 30.01.2018) для проведення військово-лікарської експертизи створюються військово-лікарські комісії (далі - ВЛК), штатні та позаштатні (постійно і тимчасово діючі). Штатні та позаштатні (постійно і тимчасово діючі) ВЛК (лікарсько-льотні комісії (далі - ЛЛК)) приймають постанови. Постанови ВЛК (ЛЛК) оформлюються свідоцтвом про хворобу, довідкою військово-лікарської комісії, протоколом засідання військово-лікарської комісії з визначення причинного зв`язку захворювань, поранень, контузій, травм, каліцтв у колишнього військовослужбовця.
Згідно п.п.22.1 п.22 Положення №402 ( в редакції станом 30.01.2018) дані про тих, хто пройшов медичний огляд (прізвище, ім`я та по батькові, рік народження, військове звання, військова частина, місяць та рік призову на військову службу тощо), діагноз та постанова ВЛК про ступінь придатності до військової служби та про причинний зв`язок записуються в Книгу протоколів засідань ВЛК (ЛЛК).
Крім того, діагноз та постанови ВЛК записуються:
в) на військовозобов`язаних, резервістів - у Картку амбулаторного обстеження та медичного огляду, а зміст постанови комісії, крім того, - у військовий квиток та облікову картку. На офіцерів запасу, визнаних ВЛК непридатними до військової служби з виключенням з військового обліку, а також на військовозобов`язаних, резервістів, які знаходяться на зборах та визнані непридатними до подальшого проходження зборів, складається Свідоцтво про хворобу.
Відповідно до пп.22.2 п.22 Положення №402 книга протоколів засідань військово-лікарської комісії ведеться у всіх ВЛК секретарями цих комісій. Протоколи засідань ВЛК підписуються головою, членами комісії (не менше двох), які брали участь у засіданні, та секретарем комісії у день засідання комісії.
Один примірник Свідоцтва про хворобу (довідки ВЛК) зберігається як додаток до книги протоколів. У книгу протоколів, у додатковий примірник експертного документа та в історію хвороби записується дата та зміст постанови штатної ВЛК.
22.3. Постанови ВЛК, які не підлягають затвердженню (контролю) штатною ВЛК, оформляються в день медичного огляду і видаються на руки особі, що пройшла медичний огляд, або в установленому порядку направляються у військову частину. Свідоцтво про хворобу (довідка ВЛК) з постановою, які підлягають затвердженню (контролю) штатною ВЛК, направляються на затвердження (контроль) не пізніше 5-денного терміну після медичного огляду. Свідоцтво про хворобу, довідка ВЛК із затвердженою постановою не пізніше ніж через два дні після їх затвердження та одержання із штатної ВЛК висилаються командиру військової частини, у якій проходить службу військовослужбовець, що пройшов медичний огляд, або начальнику, який направив його на медичний огляд, або видаються на руки представникам військових частин за наявності у них підтверджуючих документів.
22.4. Свідоцтво про хворобу в мирний час складається:
на офіцерів запасу, визнаних обмежено придатними до військової служби;
непридатними до військової служби у мирний час, обмежено придатними у воєнний час або непридатними до військової служби з виключенням з військового обліку (за наявності наказу Міністра оборони України про прийняття їх на військову службу, але ще не відправлених до військових частин);
на військовозобов`язаних, резервістів, призваних на збори і визнаних непридатними до військової служби з виключенням з військового обліку; непридатними до військової служби в мирний час, обмежено придатними у воєнний час; обмежено придатними до військової служби та непридатними для подальшого проходження зборів;
У всіх інших випадках у мирний час постанова ВЛК оформляється довідкою ВЛК.
З аналізу вищенаведених правових норм суд доходить висновку, що позивач як офіцер запасу визнаний непридатними до військової служби з виключенням з військового обліку в 2018 року за відсутності даних про наказ Міністра оборони України про прийняття його на військову службу, але ще не відправленого до військової частини, повинен був задокументований довідкою ВЛК, а не свідоцтвом про хворобу, а тому суд відхиляє даний аргумент як необґрунтований.
Що стосується автоматичного взяття відповідачем позивача на військовий облік у зв`язку із внесенням змін від 01.04.2025 до постанови КМУ № 932, суд зазначає наступне.
Взяття осіб на військовий облік регулюється п. 2 ч. 1 ст. 37 Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу» цією нормою визначено, що взяттю на військовий облік військовозобов`язаних у територіальних центрах комплектування та соціальної підтримки, у Центральному управлінні або регіональних органах Служби безпеки України, у відповідних підрозділах розвідувальних органів України підлягають громадяни України: які звільнені з військової служби в запас та не зараховані до військового оперативного резерву; призовники, які пройшли базову загальновійськову підготовку з додержанням умов, передбачених статтею 10-1 цього Закону; які припинили альтернативну (невійськову) службу в разі закінчення строку її проходження або достроково відповідно до Закону України «Про альтернативну (невійськову) службу» та підлягають взяттю на військовий облік військовозобов`язаних; військовозобов`язані, які прибули з інших місцевостей (адміністративно-територіальних одиниць) України або з-за кордону на нове місце проживання; які набули громадянство України і згідно з цим Законом підлягають взяттю на облік військовозобов`язаних; зняті з військового обліку Збройних Сил України, Служби безпеки України, розвідувальних органів України відповідно за рішенням Міністерства оборони України, Служби безпеки України, розвідувальних органів України; які відповідно до ст. 18 цього Закону звільнені від направлення для проходження базової військової служби; які досягли 25-річного віку під час перебування на військовому обліку призовників; які звільнені із служби у військовому резерві та не досягли граничного віку перебування в запасі; які старші 25 років і раніше не перебували на військовому обліку; які прибули після відбування покарання з установ виконання покарань; призовники, які отримали спеціальні звання рядового, сержантського, офіцерського (начальницького) складу; жінки з дотриманням умов, передбачених ч. 11 ст. 1 цього Закону; які отримали військові звання офіцерського складу після проходження військової підготовки за програмою підготовки офіцерів запасу.
Зазначеними нормами не визначено підстав для повторного взяття на військовий облік осіб, які були виключені з нього за станом здоров`я та яких визнано непридатним до військової служби з виключенням з військового обліку.
Питання взяття, зняття та виключення осіб з військового обліку регулюється виключно цим законом та здійснюється лише відповідно до установлених ним підстав.
3 огляду на вказане, дії відповідача щодо повторного взяття позивача на військовий облік не відповідають вимогам закону, оскільки суперечать Закону України "Про військовий обов`язок і військову службу", а тому є протиправними.
Щодо відсутності заяви позивача про внесення змін до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів, суд зазначає наступне.
Частиною 1 статті 14 Закону № 1951-VIII встановлено, що ведення Реєстру включає:
1) внесення запису про призовників, військовозобов`язаних та резервістів до бази даних Реєстру для взяття на облік або при відновленні на військовому обліку з перевіркою відповідності персональних та службових даних призовників, військовозобов`язаних та резервістів існуючим обліковим даним;
2) внесення змін до персональних та службових даних призовників, військовозобов`язаних, резервістів на підставі відомостей органів виконавчої влади, інших державних органів, органів влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, закладів освіти незалежно від підпорядкування і форми власності, а також відомостей, що подаються органу ведення Реєстру призовниками, військовозобов`язаними, резервістами;
3) знищення повторного запису Реєстру в разі його виявлення.
Відповідно до ч. 3 ст. 14 Закону № 1951-VIII актуалізація бази даних Реєстру здійснюється на підставі відомостей, що вносяться органами ведення Реєстру, а також шляхом електронної інформаційної взаємодії (обміну відомостями) між Реєстром та інформаційно-комунікаційними системами, реєстрами (у тому числі публічними), базами (банками) даних, держателями (розпорядниками, адміністраторами) яких є державні органи, передбачені цією частиною.
Згідно з п. 3 Порядку організації та ведення військового обліку призовників, військовозобов`язаних та резервістів, затвердженого постановою КМУ від 16.05.2024 № 559(далі - Постанова КМУ № 559): «Військовий облік ведеться з метою визначення наявних людських мобілізаційних ресурсів та їх накопичення для забезпечення повного та якісного укомплектування Збройних Сил, інших утворених відповідно до законів України військових формувань та правоохоронних органів спеціального призначення (далі - інші військові формування) особовим складом у мирний час та в особливий період.
Для забезпечення військового обліку громадян України використовується Єдиний державний реєстр призовників, військовозобов`язаних та резервістів, який призначений для збирання, зберігання, обробки та використання даних про призовників, військовозобов`язаних та резервістів».
У той же час, відповідно до пункту 1 Порядку оформлення (створення) та видачі військово-облікового документа для призовників, військовозобов`язаних та резервістів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 16 травня 2024 р. № 559 (далі - Порядок № 559) військово-обліковий документ є документом, що визначає належність його власника до виконання військового обов`язку, який оформляється (створюється) та видається громадянину України, який є призовником, військовозобов`язаним або резервістом, у тому числі, якщо він був виключений з військового обліку призовників, військовозобов`язаних та резервістів відповідно до пунктів 3 і 4 частини шостої статті 37 Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу» та не отримував такий документ до набрання чинності постановою Кабінету Міністрів України від 16 травня 2024 р. № 559 «Про затвердження Порядку оформлення (створення) та видачі військово-облікового документа для призовників, військовозобов`язаних та резервістів і форми такого документа».
Відповідно до п. 3 Порядку № 559 відомості, що зазначені у військово-обліковому документі громадянина України, який перебуває або був виключений з військового обліку Збройних Сил, СБУ, розвідувального органу, повинні відповідати відомостям, що містяться в Єдиному державному реєстрі призовників, військовозобов`язаних та резервістів.
У разі коли відомості, зазначені у графах 1-5, 13 та 14 військово-облікового документа на бланку, не відповідають відомостям, що містяться у Єдиному державному реєстрі призовників, військовозобов`язаних та резервістів, він вважається недійсним.
Відповідність відомостей, зазначених у військово-обліковому документі на бланку, відомостям, що містяться в Єдиному державному реєстрі призовників, військовозобов`язаних та резервістів, перевіряється через:
електронний кабінет призовника, військовозобов`язаного, резервіста;
районний (міський) територіальний центр комплектування та соціальної підтримки або його відділ (орган СБУ, розвідувальний орган).
Згідно п. 4 Порядку № 559 у разі невідповідності відомостей, зазначених у посвідченні призовника, тимчасовому посвідченні військовозобов`язаного, військовому квитку осіб рядового, сержантського і старшинського складу та військовому квитку офіцера запасу, відомостям, що містяться у Єдиному державному реєстрі призовників, військовозобов`язаних та резервістів, громадянин України для внесення відповідних змін:
у паперовій формі - повинен звернутися до районного (міського) територіального центру комплектування та соціальної підтримки або його відділу (органу СБУ, розвідувального органу) за місцем перебування на військовому обліку;
в електронній формі - повинен скористатися засобами електронного кабінету призовника, військовозобов`язаного, резервіста для звернення до районного (міського) територіального центру комплектування та соціальної підтримки або його відділу за місцем перебування на військовому обліку.
Зміни вносяться протягом п`яти робочих днів з дня реєстрації заяви.
Суд зазначає, що матеріали справи містять адвокатський запит від 01.07.2025 в якому представник позивача просив надати наступні відомості та документи: чи дійсно ОСОБА_1 станом на теперішній час перебуває на військовому обліку в ІНФОРМАЦІЯ_4 ? Якщо так, з якої дати?; яка підстава поновлення ОСОБА_1 на військовому обліку; чи проходив ОСОБА_1 медичний огляд ВЛК в період з 18.10.2088 по теперішній час?; чи порушував ОСОБА_1 правила військового обліку? Якщо так, чи притягувався він до відповідальності згідно чинного законодавства? Крім того, просив надати належним чином посвідчені копії всіх документів, які, на думку посадових осіб ІНФОРМАЦІЯ_9 , підтверджують правомірність їх дій щодо поновлення ОСОБА_1 на військовому обліку. 
Проте адвокатський запит є збором інформації, а не заявою позивача щодо досудового врегулюванням спору у цій категорії спору.
Відповідно до ч. 1 статті 24 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» адвокатський запит - письмове звернення адвоката до органу державної влади, органу місцевого самоврядування, їх посадових та службових осіб, підприємств, установ і організацій незалежно від форми власності та підпорядкування, громадських об`єднань про надання інформації, копій документів, необхідних адвокату для надання правничої допомоги клієнту
Отже, адвокатський запит є інструментом для отримання відомостей, необхідних для надання правової допомоги клієнту, таких як копії документів, довідки чи пояснення.
У даному випадку адвокатський запит не є заявою про вимогу вчинити адміністративні дії (наприклад, внести відомості в ІКС «Оберіг») та не замінює звернення згідно п. 4 Порядку № 559.
Відповідь на такий адвокатський запит не є рішенням по суті спору, а лише інформаційним повідомленням та не свідчить про спробу врегулювання.
Це підтверджується практикою Верховного Суду у постанові від 26 травня 2021 року у справі № 380/5093/20, де підкреслюється розмежування між запитами на інформацію та зверненнями з вимогами вчинити дії. Отже, адвокатський запит є етапом підготовки до можливого спору, а не досудовим врегулюванням спору.
Відтак суд зазначає, що позивач не надав доказів звернення з відповідною заявою до відповідача, як органу уповноваженого на внесення змін до реєстру, а також доказів відмови відповідача у внесенні змін.
Отже, у разі виявлення розбіжностей у військово-облікових документах з відомостями, які містяться в Єдиному державному реєстрі призовників, військовозобов`язаних та резервістів, особа може звернутися до районного територіального центру комплектування та соціальної підтримки за місцем перебування на військовому обліку із відповідною заявою та всіма необхідними документами з метою приведення дійсних відомостей у відповідність.
Оскільки доказів надсилання чи надання позивачем вказаної заяви відповідачу до суду не надано, отже у відповідача не виник обов`язок актуалізувати дані Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів в частині виключення з бази даних Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів відомості про особу позивача.
Аналогічна позиція щодо способу захисту порушеного права позивача викладена в Постанові Другого апеляційного адміністративного суду від 14.10.2025 у справі №520/11264/25.
З урахуванням наведеного, відповідач, як суб`єкт владних повноважень, до компетенції та обов`язків якого належить внесення змін до персональних даних військовозобов`язаних в Єдиному державному реєстрі призовників, військовозобов`язаних та резервістів не набув обов`язку внести зміни до реєстру.
Відповідно до ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Згідно з ч. 2 ст. 77 цього Кодексу в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що позовні вимоги позивача задоволенню не підлягають, а тому у таких необхідно відмовити.
У відповідності до ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України судові витрати понесені позивачем необхідно покласти на останнього.
Керуючись статтями 241-246, 255, 293, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,
у х в а л и в :

У адміністративному позові ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії - відмовити.
Судові витрати понесені позивачем ОСОБА_1 покласти на позивача.
Рішення може бути оскаржене до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Учасники справи:
позивач ОСОБА_1 , місце проживання – АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 ; 
відповідач ІНФОРМАЦІЯ_10 , місцезнаходження – АДРЕСА_2 , код ЄДРПОУ НОМЕР_3 .
Повне судове рішення складено суддею 30.01.2026.

Суддя М. І. Садова