ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

Р І Ш Е Н Н Я 
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ 

20 січня 2026 року м. Житомир справа № 640/24067/19
категорія 108120000

Житомирський окружний адміністративний суд у складі судді Романченка Є.Ю., розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом Консорціума "Науково - виробниче об`єднання "Укргідроенергобуд" до Північного офісу Державної аудиторської служби України про визнання протиправними дій, зобов`язати вчинити дії, 

встановив:

Консорціум "Науково - виробниче об`єднання "Укргідроенергобуд" звернулось до суду з позовом, в якому просить:
- визнати дії посадових осіб відповідача щодо запитування/отримання від позивача для цілей зустрічної звірки у межах ревізії фінансово-господарської діяльності Акціонерного товариства «Турбоатом» за період з 01.01.2018 р. по 01.09.2019 р. відомостей, документів та пояснень по взаємовідносинах між Консорціумом «НВО «Укргідроенергобуд» та ТОВ «НТК «Енпаселектро» (ЄДРПОУ 21573438), ТОВ «КЕБК» (ЄДРПОУ 32878418), як такі що виконані з перевищенням наданих їм повноважень;
- визнати протиправними дії відповідача щодо включення до довідки зустрічної звірки позивача у межах ревізії фінансово-господарської діяльності Акціонерного товариства «Турбоатом» за період з 01.01.2018 по 01.09.2019 відомостей по взаємовідносинах між Консорціумом «НВО «Укргідроенергобуд» та ТОВ «НТК «Енпаселектро» (ЄДРПОУ 21573438), ТОВ «КЕБК» (ЄДРПОУ 32878418);
- визнати протиправними дії відповідача щодо включення до довідки зустрічної звірки позивача у межах ревізії фінансово-господарської діяльності Акціонерного товариства «Турбоатом» за період з 01.01.2018 по 01.09.2019 в частині щодо здорожчання вартості робіт, виконаних для AT «Турбоатом» на суму вартості послуг генерального підряду, яка сплачена ТОВ «НТК «Енпаселектро» (ЄДРПОУ 21573438), ТОВ «КЕБК» (ЄДРПОУ 32878418) на користь Консорціуму «НВО «Укргідроенергобуд»;
- зобов`язати відповідача провести повторну зустрічну звірку в Консорціумі «НВО «Укргідроенергобуд» з метою документального та фактичного підтвердження виду, обсягу і якості операцій та розрахунків для з`ясування їх реальності та повноти відображення в обліку Акціонерного товариства «Турбоатом», на якому проводиться ревізія фінансово-господарської діяльності за період з 01.01.2018 по 01.09.2019;
- скасувати висновки відповідача, зроблені в Довідці зустрічної звірки від 11.11.2019 № 08-31/676, у зв`язку з недостовірним відображенням в Довідці окремої господарської інформації.
В обґрунтування позову вказано, про порушенням прав та інтересів позивача внаслідок протиправних дій відповідача під час проведення зустрічної звірки, за результатами якої складено довідку зустрічної звірки від 11.11.2019 р. N 08-31/676.
Вважає висновки про здорожчання вартості робіт для АТ «Турбоатом» на суму 2 604 521,53 грн такими, що не відповідають дійсності та не доведені з боку відповідача жодними необхідними розрахунками та обґрунтуваннями.
Наголошує, що висновки відповідача спростовані Комісійною судовою економічною експертизою від 14.02.2020 №8/287СЕ-19 зробленою МВС України Харківським науково-дослідним експертно-криміналістичним центром на підставі наданих документів та в межах спеціальних знань експертів економістів за результатами дослідження.
У відзиві на адміністративний позов відповідач зазначає, що Консорціум "Науково - виробниче об`єднання "Укргідроенергобуд" не є об`єктом контролю - підконтрольною установою, стосовно нього ревізія не проводилась. Ревізія проводилась фінансово-господарської діяльності АТ "Турбоатом". Консорціум "Науково - виробниче об`єднання "Укргідроенергобуд" мав правові відносини з підконтрольною установою - АТ "Турбоатом". У зв`язку з вказаним, на підставі направлень щодо позивача було здійснено зустрічну звірку, за результатами якої складено Довідку від 11.11.2019 № 08-31/676.
Зазначає, що довідка не породжує будь-яких правових наслідків для заявника. Позивачем не доведено порушення прав та інтересів Північним офісом Державної аудиторської служби України.
Від представника позивача надійшла відповідь на відзив. По суті спору - аргументи, наведені позивачем, фактично, є повторенням тверджень, наведених ним в позовній заяві.
Ухвалою судді Житомирського окружного адміністративного суду від 13.03.2025 прийнято до провадження адміністративну справу №640/24067/19 та призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження.
Судове засідання 14.04.2025 відкладено на 29.04.2025 у зв`язку з клопотаннями про відкладення від представників сторін.
В судовому засіданні встановлено особу представника відповідача, розгляд відкладено з метою підтвердження повноважень представника позивача.
Судове засідання 12.05.2025 відкладено у зв`язку з відпусткою судді.
В судовому засіданні 02.06.2025 відбувся перехід для подальшого розгляду в порядку письмового провадження.
У відповідності до частини четвертої статті 243 КАС України судове рішення, постановлене у письмовому провадженні, повинно бути складено у повному обсязі не пізніше закінчення встановлених цим Кодексом строків розгляду відповідної справи, заяви або клопотання.
Згідно з частиною п`ятою статті 250 КАС України датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.
Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов наступних висновків.
Як встановлено судом, у зв`язку з виконанням п.1.2.3.1 Плану проведення заходів державного фінансового контролю Держаудитслужби на ІІІ квартал 2019 проводилась ревізія фінансово-господарської діяльності АТ "Турбоатом" за період з 01.01.2018 по 01.09.2019.
На підставі направлень від 17.10.2019 №1450 та від 22.10.2019 №1488, Північним офісом Державної аудиторської служби України з метою документального та фактичного підтвердження виду, обсягу і якості операцій та розрахунків для з`ясування їх реальності та повноти відображення в обліку АТ "Турбоатом", проведено зустрічну звірку у Консорціумі "Науково - виробниче об`єднання "Укргідроенергобуд".
Вказані дії здійснені суб`єктом владних повноважень у зв`язку зі встановленим фактом наявності договірних відносин між АТ "Турбоатом" та Консорціумом "Науково - виробниче об`єднання "Укргідроенергобуд", та необхідністю підтвердження проведених операцій між контрагентами. 
За результатами зустрічної звірки, суб`єктом контролю складено Довідку від 11.11.2019 №08-31/676.
Не погоджуючись з вказаною Довідкою Консорціум "Науково - виробниче об`єднання "Укргідроенергобуд" листом від 21.11.2019 №01-01-03/1068 подав заперечення. Стверджує, що відповіді станом на день звернення до суду, не надходило.
Позивач не погоджуючись з діями відповідача, вважаючи такі дії та Довідку протиправними, звернувся до суду з даним позовом.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд вказує наступне.
Вимогами частини другої статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Згідно з частиною першою статті 46 Конституції України громадяни мають право на соціальний захист, що включає право на забезпечення їх у разі повної, часткової або тимчасової втрати працездатності, втрати годувальника, безробіття з незалежних від них обставин, а також у старості та в інших випадках, передбачених законом.
Спеціальним законом, який визначає правові та організаційні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні, є Законом України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» від 26.01.1993 року №2939-ХІІ (далі - Закон №2939-ХІІ, в редакції станом на момент виникнення спірних правовідносин).
Статтею 1 Закону №2939-ХІІ встановлено, що здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади, уповноважений Кабінетом Міністрів України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю (далі - орган державного фінансового контролю).
Орган державного фінансового контролю у своїй діяльності керується Конституцією України, Бюджетним кодексом України, цим Законом, іншими законодавчими актами, актами Президента України та Кабінету Міністрів України.
Державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі.
Згідно з ч.3 ст.2 Закону №2939-ХІІ Порядок проведення органом державного фінансового контролю державного фінансового аудиту, інспектування та перевірки закупівель установлюється Кабінетом Міністрів України. 
Права органу державного фінансового контролю встановлені ст.10 Закону №2939-ХІІ, згідно якого, органу державного фінансового контролю надається право:
1) перевіряти в ході державного фінансового контролю грошові та бухгалтерські документи, звіти, кошториси й інші документи, що підтверджують надходження і витрачання коштів та матеріальних цінностей, документи щодо проведення закупівель, проводити перевірки фактичної наявності цінностей (коштів, цінних паперів, сировини, матеріалів, готової продукції, устаткування тощо);
2) безперешкодного доступу в ході державного фінансового контролю на склади, у сховища, виробничі та інші приміщення, що належать підприємствам, установам та організаціям, що контролюються; призупиняти в межах своїх повноважень бюджетні асигнування, зупиняти операції з бюджетними коштами в установленому законодавством порядку, а також застосовувати та ініціювати застосування відповідно до закону інших заходів впливу у разі виявлення порушень законодавства;
3) залучати на договірних засадах кваліфікованих фахівців відповідних органів виконавчої влади, державних фондів, підприємств, установ і організацій для проведення контрольних обмірів будівельних, монтажних, ремонтних та інших робіт, контрольних запусків сировини і матеріалів у виробництво, контрольних аналізів сировини, матеріалів і готової продукції, інших перевірок;
4) вимагати від керівників підконтрольних установ проведення інвентаризацій основних фондів, товарно-матеріальних цінностей, коштів і розрахунків, у разі відмови у проведенні таких інвентаризацій - звернутися до суду щодо спонукання до проведення таких інвентаризацій, а до ухвалення відповідного рішення судом - у присутності понятих та представників зазначених підприємств, установ і організацій, щодо яких проводиться ревізія, опечатувати каси, касові приміщення, склади та архіви на термін не більше 24 годин з моменту такого опечатування, зазначеного в протоколі. Порядок опечатування кас, касових приміщень, складів та архівів встановлюється Кабінетом Міністрів України;
при проведенні ревізій вилучати у підприємств, установ і організацій копії фінансово-господарських та бухгалтерських документів, які свідчать про порушення, а на підставі рішення суду - вилучати до закінчення ревізії оригінали первинних фінансово-господарських та бухгалтерських документів із складенням опису, який скріплюється підписами представника органу державного фінансового контролю та керівника відповідного підприємства, відповідної установи, організації, та залишенням копій таких документів таким підприємствам, установам, організаціям;
5) одержувати від Національного банку України та його установ, банків та інших кредитних установ необхідні відомості, копії документів, довідки про банківські операції та залишки коштів на рахунках об`єктів, що контролюються, а від інших підприємств і організацій, в тому числі недержавної форми власності, що мали правові відносини із зазначеними об`єктами - довідки і копії документів про операції та розрахунки з підприємствами, установами, організаціями. Одержання від банків інформації, що становить банківську таємницю, здійснюється у порядку та обсязі, встановлених Законом України "Про банки і банківську діяльність";
6) одержувати від службових і матеріально відповідальних осіб об`єктів, що контролюються, письмові пояснення з питань, які виникають у ході здійснення державного фінансового контролю;
7) пред`являти керівникам та іншим особам підприємств, установ та організацій, що контролюються, обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення виявлених порушень законодавства, вилучати в судовому порядку до бюджету виявлені ревізіями приховані і занижені валютні та інші платежі, ставити перед відповідними органами питання про припинення бюджетного фінансування і кредитування, якщо отримані підприємствами, установами та організаціями кошти і позички використовуються з порушенням чинного законодавства;
8) порушувати перед відповідними державними органами питання про визнання недійсними договорів, укладених із порушенням законодавства, у судовому порядку стягувати у дохід держави кошти, отримані підконтрольними установами за незаконними договорами, без установлених законом підстав та з порушенням законодавства;
9) накладати у випадках, передбачених законодавчими актами, на керівників та інших службових осіб підконтрольних установ, адміністративні стягнення;
10) звертатися до суду в інтересах держави, якщо підконтрольною установою не забезпечено виконання вимог щодо усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів;
11) одержувати від державних органів та органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій усіх форм власності, інших юридичних осіб та їх посадових осіб, фізичних осіб - підприємців інформацію, документи і матеріали, необхідні для виконання покладених на нього завдань;
12) проводити на підприємствах, в установах та організаціях зустрічні звірки з метою документального та фактичного підтвердження виду, обсягу і якості операцій та розрахунків для з`ясування їх реальності та повноти відображення в обліку підприємства, установи та організації, що контролюється;
13) при виявленні збитків, завданих державі чи підприємству, установі, організації, що контролюється, визначати їх розмір у встановленому законодавством порядку;
14) ініціювати проведення перевірок робочими групами центральних органів виконавчої влади;
15) порушувати перед керівниками відповідних органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій питання про притягнення до відповідальності осіб, винних у допущених порушеннях.
Відповідно до частини сімнадцятої статті 11 Закону № 2939-ХІІ зустрічні звірки, які проводяться органами державного фінансового контролю, не є контрольними заходами і проводяться у разі виникнення потреби у їх проведенні на підставі направлення, виписаного керівником органу державного фінансового контролю.
Частиною 2 ст. 15 Закону №2939-ХІІ встановлено, що законні вимоги службових осіб органу державного фінансового контролю є обов`язковими для виконання службовими особами об`єктів, що контролюються.
Згідно з Положенням про Державну аудиторську службу України, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 03 лютого 2016 року № 43(далі - Положення), Держаудитслужба є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України та який забезпечує формування і реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.
Держаудитслужба здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи (пункт 7 Положення).
Процедуру проведення інспектування в міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах і у суб`єктів господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували в період, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у період, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи), а на підставі рішення суду - в інших суб`єктів господарювання врегульовано Порядком проведення інспектування Державною аудиторською службою, її міжрегіональними територіальними органами, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 20 квітня 2006 р. №550 (далі Порядок №550).
Абзацом четвертим пункту 3 Порядку №550 встановлено, що зустрічна звірка - метод документального та фактичного підтвердження у підприємств, установ та організацій виду, обсягу і якості операцій та розрахунків для з`ясування їх реальності та повноти відображення в обліку об`єкта контролю.
Абзац п`ятий пункту 3 Порядку № 550 визначає, що об`єкт контролю - підконтрольна установа, інший суб`єкт господарювання, включаючи його структурні та відокремлені підрозділи, які не є юридичними особами, щодо якого орган державного фінансового контролю має повноваження та підстави для проведення ревізії відповідно до законодавства.
В ході організації та проведення ревізії, відповідно до пункту 6 Порядку №550, органи державного фінансового контролю за письмовим зверненням можуть отримувати від органів державної влади та органів місцевого самоврядування, підприємств, установ і організацій інформацію, що стосується діяльності та фінансового стану об`єкта контролю.
Пунктом 26 Порядку №550 встановлено, що з метою підтвердження виду, обсягу операцій та розрахунків для з`ясування їх реальності та повноти відображення в обліку об`єкта контролю органами державного фінансового контролю можуть проводитися зустрічні звірки на підприємствах, в установах та організаціях.
Для проведення зустрічної звірки посадовій особі органу державного фінансового контролю видається направлення встановленого Держаудитслужбою зразка за підписом керівника, скріпленим печаткою відповідного органу державного фінансового контролю.
За результатами зустрічної звірки складається у чотирьох примірниках довідка, перший, другий та третій примірники якої долучаються до відповідних примірників акта ревізії. Четвертий примірник довідки складається для підприємства (установи чи організації), на якому проводилася зустрічна звірка. Підписання та вручення підприємству (установі чи організації) довідки зустрічної звірки здійснюється у тому ж порядку, який визначений для акта ревізії.
У разі недопущення посадової особи органу державного фінансового контролю до проведення зустрічної звірки складається за підписом посадових осіб органу державного фінансового контролю акт, у якому фіксується такий факт, і невідкладно письмово інформуються правоохоронні органи для вжиття заходів, передбачених законодавством.
Стосовно осіб об`єкта контролю, які чинять перешкоди у проведенні зустрічної звірки і ревізії, вживають заходів для притягнення до адміністративної відповідальності.
На виконання вищевказаних приписів правових норм, та за наявності потреби в проведенні зустрічної звірки в ході ревізії Акціонерного товариства «Турбоатом», працівниками офісу аудиторської служби було проведено зустрічну звірку, яка обмовлена необхідністю підтвердження відповідності фактичних обсягів, видів і якості послуг -документальним. 
Суб`єкт владних повноважень у наявних правовідносинах зобов`язаний з`ясувати реальність та повноту відображення операцій в обліку об`єкта контролю.
Слід зауважити, право проведення зустрічних перевірок прямо передбачено в Законі.
Вказане обумовлює обов`язок Держаудитслужба користуватися цим правом відповідно до закону. А повнота використання цього права прямо залежить від обсягів завдань, які стоять перед Держаудитслужбою. 
Зосереджуємо увагу, що вихід на зустрічну звірку не порушує права позивача. Позивач допустив до зустрічної звірки, надав частину документів, факт проведення зустрічної звірки відбувся.
Крім того, за заявою позивача про забезпечення позову шляхом заборони Державній аудиторській службі України включати до акту ревізії фінансово-господарської діяльності AT «Турбоатом» відомості з Довідки зустрічної звірки від 11.11.2019 № 08-31/676, постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 11.03.2020 у наявній справі скасовано встановлені ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 06.12.2019 заходи забезпечення позову, у зв`язку з наступними висновками колегії.
Сам по собі факт можливого включення відповідачем до акту ревізії іншої особи - АТ «Турбоатом» відомостей з довідки зустрічної звірки у Консорціумі «Науково- виробниче об`єднання «Укргідроенергобуд» не створює для позивача правових підстав для забезпечення позову, адже не породжує для позивача прямих наслідків, та не може свідчити про те, що таке рішення є очевидно протиправним і невжиття заходів забезпечення позову може істотно ускладнити виконання рішення суду, а факт можливого порушення прав та інтересів позивача підлягає доведенню у встановленому законом порядку.
Аналізуючи наведені обставин, спір у цій справі виник виключно у зв`язку з незгодою позивача з результатами звірки, що проводилася у межах ревізії Акціонерного товариства «Турбоатом».
Позиція щодо вирішення питання застосування статей 10, 11 Закону №2939-ХІІ та щодо завдань і мети зустрічної звірки, а також можливості оскарження її результатів у судовому порядку викладена у постанові Верховного Суду від 23.06.2022 у справі №160/7717/19.
Як і у цій справі, предметом справи № 160/7717/19 були дії органу державного фінансового контролю щодо проведення звірки, результати якої не визнав позивач, посилаючись на неправильність розрахунків. Як і у цій справі, зустрічна звірка проводилася в межах ревізії іншого суб`єкта господарювання, за наслідками якої цьому суб`єкту було пред`явлено вимогу про усунення порушень. Позивачами в обох справах є суб`єкти господарювання - непідконтрольні, в розумінні Закону №2939-ХІІ, установи (орган державного фінансового контролю не здійснював інспектування позивачів).
У пунктах 50-55 зазначеної постанови Верховний Суд зазначив, що: «50.Системний аналіз наведених норм права дає підстави для висновку про те, що зустрічна звірка проводиться для з`ясування реальності операцій та розрахунків і повноти їх відображення саме в обліку об`єкта контролю, за результатами звірки складається довідка, яка долучається до акта ревізії. При цьому, на відміну від ревізії, яка проводиться виключно у відношенні об`єкта контролю, зустрічна звірка проводиться на підприємствах, установах і організаціях, які не є об`єктами контролю під час ревізії, однак перебувають з ними у господарських відносинах.
51. Тобто, під час зустрічної звірки здійснюється виключно зіставлення даних з метою документального підтвердження господарських відносин, виду, обсягу і якості операцій та розрахунків, що здійснювалися між об`єктом контролю та суб`єктом господарювання, в якому проводилася зустрічна звірка, для з`ясування повноти їх відображення в обліку об`єкта контролю.
52. Указане дає підстави для висновку, що проведення зустрічної звірки покликане на те, аби підтвердити чи спростувати операції та розрахунки між підконтрольною установою та третьою особою.
53. Результати зустрічної звірки фіксуються у довідці, примірники якої долучаються до акта ревізії об`єкта контролю, на підставі якого орган державного фінансового контролю має право відповідно до статті 10 Закону № 2939-ХІІ пред`явити керівникам та іншим особам підприємств, установ та організацій, що контролюються, обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення виявлених порушень законодавства. При цьому вимоги органу державного фінансового контролю можуть бути адресовані виключно підконтрольним установам і є обов`язковими до виконання лише в частині усунення допущених порушень законодавства.
54. Відтак, сама по собі довідка зустрічної звірки та зафіксовані у ній дані не тягнуть будь-яких юридичних наслідків для підприємств, установ і організацій, на яких вона проводиться.
55. Натомість, у порядку адміністративного судочинства може бути оскаржене лише таке рішення, яке породжує безпосередньо права чи обов`язки для позивача. Відповідно, правомірність висновків органу державного фінансового контролю за результатами проведення ревізії та вимоги про усунення порушень законодавства може бути предметом судового контролю у справі про оскарження такої вимоги або про стягнення збитків, завданих об`єкту контролю».
Аналогічні висновки також містяться у постанові Верховного Суду від 12.01.2023 у справі №120/2715/19-а.
Звірки проводяться в межах інспектування підконтрольної установи. Її результати можуть бути покладені в основу висновку про недотримання підконтрольною установою вимог законодавства, про що зазначається в акті ревізії.
Обґрунтованість висновків ревізії і результатів звірки як її частини, може бути предметом судового контролю у справі про оскарження вимоги, прийнятої за наслідками ревізії, або у межах справи про стягнення збитків, завданих об`єкту контролю, якщо самостійно підконтрольною установою не забезпечено виконання вимог щодо усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень.
Отже, Довідка від 11.11.2019 № 08-31/676 про результати звірки не є рішенням органу державного фінансового контролю, що створює юридичні наслідки для позивача, а тому не може бути скасована в порядку адміністративного судочинства.
Твердження позивача, що офіс аудиторської служби під час проведення зустрічної звірки діяв поза межами повноважень не знайшли свого підтвердження в ході розгляду справи, та є такими, що суперечать позиції Верховного Суду, висловленій у справі за подібних правовідносин.
Враховуючи наведені вище висновки, суд дійшов обґрунтованого висновку про відсутність у позивача порушеного права у зв`язку з учиненням відповідачем дій щодо запиту інформації у позивача у цілях проведення зустрічної звірки, складання довідки за наслідками звірки та відображення у ній показників (розрахунків) фінансово-господарської діяльності Акціонерного товариства «Турбоатом», як підконтрольного суб`єкта.
З огляду на відсутність підстав скасовувати висновки відповідача, зроблені в Довідці зустрічної звірки від 11.11.2019 № 08-31/676, підстав зобов`язувати відповідача провести повторну зустрічну звірку в Консорціумі «НВО «Укргідроенергобуд» судом відповідно не встановлено.
Суд зосереджує увагу на тому, що ні дії, ні документи, що сформовані за результатами ревізії не створюють для Консорціума "Науково - виробниче об`єднання "Укргідроенергобуд" жодних юридичних наслідків, що могли б несприятливо вплинути на їх господарську діяльність.
Так, для задоволення позову адміністративний суд повинен встановити, що у зв`язку з прийняттям рішення, дією або бездіяльністю суб`єктом владних повноважень порушуються права позивача.
Відповідно до статті 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб. Кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.
Завданням адміністративного судочинства згідно з частиною першою статті 2 КАС України є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Статтею 5 КАС України визначено право на судовий захист і передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішеннями, діями чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або інтереси.
З наведеного випливає, що завдання адміністративного судочинства полягає у захисті саме порушених прав особи в публічно-правових відносинах. При цьому захист прав, свобод та інтересів осіб передбачає наявність встановленого судом факту їх порушення.
Таким чином, гарантоване статтею 55 Конституції України й конкретизоване у законах України право на судовий захист передбачає можливість звернення до суду за захистом порушеного права, але вимагає, щоб стверджувальне порушення було обґрунтованим.
Відсутність порушеного права чи невідповідність обраного позивачем способу його захисту способам, визначеним законодавством, встановлюється при розгляді справи по суті, і є підставою для прийняття судом рішення про відмову в позові.
Отже, право на судовий захист не є абсолютним. Звертаючись до суду з позовом щодо законності правового акта суб`єкта владних повноважень індивідуального характеру та дій, спрямованих на прийняття такого акта, позивач також повинен пояснити, які правові наслідки безпосередньо для нього породжує оскаржене рішення суб`єкта владних повноважень та дії/бездіяльність, які передують його прийняттю. Захисту у порядку адміністративного судочинства підлягають порушені права особи у публічно-правових відносинах, у яких відповідач реалізовує владні управлінські функції стосовно заявника.
Для визначення інтересу як об`єкту судового захисту в порядку адміністративного судочинства, окрім загальних ознак інтересу, він повинен містити спеціальні, визначені КАС України. Якщо перша група ознак необхідна для віднесення тієї чи іншої категорії до інтересу, то друга - дозволяє кваліфікувати такий інтерес як об`єкт судового захисту в адміністративному судочинстві.
Зі змісту наведених правових норм випливає, що судовому захисту в адміністративному судочинстві підлягає законний інтерес, який має такі ознаки:
а) має правовий характер, тобто перебуває у сфері правового регулювання;
б) пов`язаний з конкретним матеріальним або нематеріальним благом;
в) є визначеним оскільки благо, на яке спрямоване прагнення, не може бути абстрактним або загальним. У позовній заяві особа повинна зазначити, який саме її інтерес порушено та в чому він полягає;
г) є персоналізованим (суб`єктивним). Тобто належить конкретній третій особі (на це вказує слово «її»);
д) суб`єктом порушення позивач вважає суб`єкта владних повноважень.
Таким чином, обов`язковою умовою надання правового захисту судом є наявність відповідного порушення суб`єктом владних повноважень прав, свобод або інтересів особи на момент її звернення до суду. Порушення має бути реальним, стосуватися (зачіпати) зазвичай індивідуально виражені права чи інтереси особи, яка стверджує про їх порушення.
Порушення прав, свобод чи інтересів особи - це фактичний наслідок протиправного рішення, дії чи бездіяльності конкретної особи (або осіб) щодо неї. Моментом порушення є момент прийняття рішення, вчинення дій чи бездіяльності, які породжують негативні правові наслідки для особи у вигляді виникнення, зміни чи припинення певних правовідносин за її участю.
Таким чином, обов`язковою ознакою нормативно-правового акта чи правового акта індивідуальної дії, а також відповідних дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень є створення ними юридичних наслідків у формі прав, обов`язків, їх зміни чи припинення.
Наведені положення КАС України не дозволяють скаржитися щодо певних обставин абстрактно, лише тому, що заявники вважать начебто певні дії (рішення) суб`єкта владних повноважень такими, які впливають на їх правове становище.
В обсязі встановлених у цій справі фактичних обставин, зважаючи на їхній зміст та юридичну природу, суд приходить до висновку про те, що оскаржувані дії та Довідка не зачіпає конкретних прав позивача.
Слід зауважити, що позивачем не наведено обґрунтування щодо існування реального негативного впливу на його конкретні права чи інтереси у спірних правовідносинах.
Приписами статті 90 КАС України встановлено, що суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
Відтак, з урахуванням наведених вище висновків суду за результатами розгляду справи, вимоги позивача визнаються необґрунтованими та заявленими за відсутності законних підстав, а тому у їх задоволенні слід відмовити.
Враховуючи вимоги статті 139 КАС України та відсутність підстав для задоволення позову, розподіл судових витрат по справі не здійснюється.

Керуючись статтями 6, 72-77, 139, 244, 246, 250, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

вирішив:

У задоволенні позову Консорціума "Науково - виробничого об`єднання "Укргідроенергобуд" (вул. Сікорського Ігоря Авіаконструктора, 8, оф.14, м. Київ, 04112, ЄДРПОУ 33834660) до Північного офісу Державної аудиторської служби України (вул. Січових Стрільців, 18, м. Київ, 04053, ЄДРПОУ 40479560) про визнання протиправними дій, зобов`язати вчинити дії, - відмовити.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
Рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Є.Ю. Романченко

20.01.26