РІШЕННЯ
Іменем України

17 грудня 2025 року 
м. Київ
справа №990/464/25
адміністративне провадження № П/990/464/25  

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду 
головуючого судді - Смоковича М. І., 
суддів: Кашпур О. В., Мацедонської В. Е., Мельник-Томенко Ж. М., Уханенка С. А., 
секретаря судового засідання - Борисевича О. Ю., 
за участі: 
позивача - ОСОБА_1 (в режимі відеоконференції),
представника відповідача - Селюкова І. О., 
розглянув у відкритому судовому засіданні справу за позовом ОСОБА_1 до Вищої кваліфікаційної комісії суддів України про визнання протиправними і скасування рішення, зобов`язання вчинити дії та 
УСТАНОВИВ:
1. ОСОБА_1 звернувся до Верховного Суду як суду першої інстанції з позовом до Вищої кваліфікаційної комісії України (далі - ВККС, Комісія) з вимогами:
- визнати протиправним і скасувати рішення ВККС від 19 вересня 2025 року №  173/зп-25 (далі - Спірне рішення) в частині затвердження кодованих та декодованих результатів тестування когнітивних здібностей ОСОБА_1 ;
- зобов`язати ВККС поновити участь ОСОБА_1 у доборі на зайняття вакантних посад суддів в місцевих судах з етапу тестування когнітивних здібностей у межах добору, оголошеного рішенням Комісії від 11 грудня 2024  року №  366/зп-24; 
- зобов`язати ВККС не пізніше 30 календарних днів з дня набрання законної сили рішення суду повторно провести тестування когнітивних здібностей ОСОБА_1 у межах кваліфікаційного іспиту кандидатів на посаду судді та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду.
Позовні вимоги обґрунтовано, з-поміж іншого, тим, що базу тестових завдань для іспиту з когнітивних здібностей розробила не Національна школа суддів України чи ВККС, а Товариство з обмеженою відповідальністю (далі - ТОВ) «ХГР Україна», що, з погляду позивача, є протиправним і суперечить вимогам Закону України від 02 червня 2016  року №  1402-VIII «Про судоустрій і статус суддів» (далі - Закон №  1402-VIII), Положенню про порядок складання кваліфікаційного іспиту та методику оцінювання кандидатів, затвердженого рішенням ВККС від 19  червня 2024 року №  185/зп-24 (далі - Положення №  185/зп-24). 
З цього приводу автор позову пояснив, що Комісія не перевіряла розроблених ТОВ «ХГР Україна» завдань для тестування когнітивних здібностей кандидатів на зайняття вакантних посад суддів в місцевих судах, що змушує сумніватися у коректності цих завдань, відповідно й у можливості їх застосування (використання) під час добору на зайняття вакантних посад суддів в місцевих судах. Позивач підкреслив, що Національна школа суддів України чи ВККС можуть залучати інших фахівців для розробки завдання, але не передавати (делегувати) ці повноваження повністю.
З погляду позивача, є підстави сумніватися також у спроможності ТОВ «ХГР Україна» належно підготувати такого штибу завдання, адже, як видно з відкритих джерел (як-от: https://opendatabot.ua/c/39643875), у названій організації [ТОВ «ХГР Україна»] станом на 2024 рік працювало 4 особи. Позивач додав (з покликанням на https://prozorro.gov.ua/uk/tender/UA-2025-04-01-002774-a), що до розроблення завдань для тестування когнітивних здібностей кандидатів на зайняття вакантних посад суддів в місцевих судах ТОВ «ХГР Україна» залучало співвиконавця - Talent one as Nordre Hallsetveg 60, 7023, Trondheim Norway. 
Позивач зазначив також про те, що двічі звертався (18 вересня 2025 року, 01 жовтня 2025 року) до ВККС з проханням надіслати йому питання тесту з когнітивних здібностей, які були згенеровані системою [під час тестування когнітивних здібностей], відповідей, які він надав [під час тестування], і правильних відповідей до них [питань тесту когнітивних здібностей, які були згенеровані під час тестування]. Проте, ВККС відмовила у наданні запитуваної інформації. 
Наприкінці автор позову, з покликанням на пункт 4.15 Положення №  185/зп-24, зазначив про те, що результат тестування не відображає реального рівня його когнітивних здібностей, а відмова ВККС у наданні йому питань тесту з когнітивних здібностей (на відповідні прохання позивача, адресовані Комісії), не забезпечує прозорості та відкритості добору на посаду судді, не дає змоги перевірити коректності результатів тестування. 
Як можна зрозуміти думку позивача, спосіб формування (створення) завдань для тестування когнітивних здібностей у зіставленні з діями / рішеннями  Комісії в аспекті організації цього етапу кваліфікаційного іспиту ставлять під сумнів об`єктивність і достовірність результатів тестування загалом, наслідком чого стало неправомірне обмеження доступу до професії судді, зокрема, позивача як кандидата на цю посаду. 
На судовому засіданні ОСОБА_1 підтримав позовні вимоги з підстав, які написані у позовній заяві. Зокрема, звернув увагу на те, що тестові завдання розробило ТОВ «ХГР України», тоді як ВККС навіть не затвердила цих завдань і, що більше, не причетна до їх створення. До того ж ВККС не забезпечила можливості ознайомитися з тестовими завданнями, які виконував позивач під час тестування, що у сукупності з іншими його доводами має переконати у неправомірності Спірного рішення й необхідності повторного тестування когнітивних здібностей. 
2. Відповідач надіслав відзив, у якому просить відмовити у задоволенні позову з мотивів його безпідставності. З-поміж іншого автор відзиву зазначив про таке. 
Перед оголошенням добору кандидатів на посаду судді місцевого суду з урахуванням 1800 прогнозованих вакантних посад суддів у місцевих судах (згідно з рішенням ВККС від 11 грудня 2024 року № 366/зп-24; далі - Добір) Комісія ухвалила рішення від 12  червня 2024 року № 170/зп-24, яким затвердила Базові вимоги щодо надання послуг із впровадження програмного забезпечення для проведення тестування когнітивних здібностей кандидатів та Базові вимоги до надання послуг із розробки бібліотеки тестових завдань для проведення тестування когнітивних здібностей кандидатів, а також про здійснення відповідних закупівель (зі змінами згідно з рішеннями Комісії від 21 серпня 2024 року № 259/зп-24 та від 24 березня 2025 року №  58/3п-25; далі - Базові вимоги). 
23 серпня 2024 року Комісія в електронній системі публічних закупівель в Україні «Прозорро» оголосила про закупівлю першої частини бібліотеки тестових завдань для тестування когнітивних здібностей. За цією процедурою було відкрито торги UA-2024-08-23-008279-а, переможцем яких визначено ТОВ «ХГР Україна». 
13 вересня 2024 року Комісія і ТОВ «ХГР Україна» уклали договір № 70 про надання послуги із розробки бібліотеки тестових завдань для тестування когнітивних здібностей під час кваліфікаційного іспиту. У пункті 6 додатку до цього договору передбачено дворівневу тестову перевірку, яка полягає у проведенні пілотажного тестування (дослідження) та тестування з метою перевірки тестових завдань за основними психометричними показниками (претестове дослідження), зокрема: (1) перша або базова перевірка (внутрішня перевірка), яка проводиться розробником, націлена на збір статистичної інформації та зворотного зв`язку респондентів, проведення статистичного аналізу отриманих відповідей. За результатами такої перевірки можливе коригування та/або уточнення тестових завдань; (2) остаточне тестування (зовнішня перевірка), яке проводиться за допомогою Комісії. За результатами такої перевірки можливе коригування компоновки тесту та визначення рекомендацій щодо прохідного балу.
Для апробації тестових завдань за основними психометричними показниками Комісія спільно з ТОВ «ХГР Україна» 06 грудня 2024 року провели тестування (зовнішня перевірка) когнітивних здібностей з цільовою референтною групою, подібно до кандидатів на посаду судді, зокрема: 20 помічників суддів, 9 працівників суду та 16 прокурорів.
На основі цього тестування ТОВ «ХГР Україна» надало Комісії звіт щодо ключових психометричних показників, а саме: складності завдань, дискримінативності та надійності.
Згодом, 30 та 31 липня 2025 року, Комісія випробувала програмне забезпечення «Система тестування когнітивних здібностей під час кваліфікаційного іспиту» з метою забезпечення проведення тестування когнітивних здібностей. Під час цього тестування недоліків в роботі системи не виявлено. 
Представник відповідача підкреслив, що бібліотека тестових завдань когнітивних здібностей є унікальною, створена спеціально на запит Комісії та використовується для перевірки відповідності кандидатів критерію професійної компетентності під час кваліфікаційного іспиту. Під час розробки бібліотеки тестів було застосовано дворівневу перевірку із залученням відповідних респондентів, що дало змогу сповна оцінити рівень надійності розробленої бібліотеки та дозволило використати для кваліфікаційного іспиту у процедурі Добору.  
Спираючись на результати тестування когнітивних здібностей, які затверджені рішенням ВККС від 19 вересня 2025 року № 173/зп-25, представник відповідача зауважив, що розроблена ТОВ «ХГР Україна» бібліотека тестових завдань когнітивних здібностей відповідає затвердженим Комісією Базовим вимогам, а висловлені у позові сумніви у якості, належності запитань та правильності відповідей не підтверджені доказами та ґрунтуються на суб`єктивній думці позивача. 
З уваги на доводи позивача про незатвердження переліку питань з тестування когнітивних здібностей представник відповідача, з покликанням на частину третю статті 74 Закону № 1402-VIII, підкреслив, що затвердження конкретного переліку питань, які стосуються тестування когнітивних здібностей, чинне законодавство не передбачає.
У цьому зв`язку автор відзиву акцентував й на тому, що зважаючи на предмет спору (про визнання протиправним та скасування рішення Комісії від 19 вересня 2025 року  №  173/зп-25 в частині затвердження кодованих та декодованих результатів тестування когнітивних здібностей, що стосуються позивача), доводи щодо укладення договору з ТОВ «ХГР Україна», відмова у наданні переліку питань бібліотеки тестових завдань когнітивних здібностей, про незатвердження переліку питань, нездійснення перевірки наданої ТОВ «ХГР Україна» бібліотеки тестових питань ніяким чином не доводять протиправності Спірного рішення, або, іншими словами, не охоплюються предметом доказування. 
Знов-таки, з покликанням на пункти 2.2, 2.5 розділу 2 Положення №  185/зп-24, частину четверту статті 74 Закону № 1402-VIII, представник відповідача зауважив, що Комісія не має обов`язку завчасно затверджувати та оприлюднювати перелік питань тестування когнітивних здібностей, адже це позбавить сенсу цей етап кваліфікаційного оцінювання. 
Додав, що на виконання пункту 5.4 розділу 5 Положення №  185/зп-24 Комісія ухвалила рішення від 27 серпня 2025 року № 162/зп-25, яким вирішила визначити і оприлюднити на офіційному вебсайті Комісії особливості порядку проведення тестування когнітивних здібностей та методику оцінювання його результатів у межах кваліфікаційного іспиту кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду (додаток 2 до цього рішення). 
У цьому додатку, як зазначив представник відповідача, наведено достатній обсяг інформації, яка пояснює усі аспекти тестування когнітивних здібностей, структуру та типи завдань, методику оцінювання, зокрема про кількість балів за правильну відповідь, коефіцієнт, який встановлений за складність запитань, а також порядок складання такого тестування.   
За текстом відзиву, Комісія завчасно затвердила та оприлюднила зміст Положення №  185/зп-24, умови, порядок проведення кваліфікаційного іспиту у межах Добору, а також алгоритм визначення прохідного бала для всіх його етапів, тож позивач мав змогу з ними ознайомитися ще до початку проходження першого етапу кваліфікаційного іспиту (тестування знань з історії української державності).  
З погляду представника відповідача, ОСОБА_1. добровільно виявив намір взяти участь у Доборі та з`явився для складання відповідних етапів іспиту, усвідомлюючи і приймаючи встановлений порядок його проведення та визначені умови. До того ж раніше, тобто до дати затвердження кодованих та декодованих результатів тестування когнітивних здібностей (19 вересня 2025 року), позивач не висловлював ніяких заперечень про нібито порушення з боку Комісії процедур Добору, а також щодо розроблення бібліотеки тестових завдань, які потім було використано для тестування когнітивних здібностей. 
Окремі дії чи бездіяльність Комісії щодо відмови у наданні позивачу інформації на його інформаційний запит не є предметом цього спору, тому, як можна зрозуміти з пояснень автора відзиву, доводи позову в цій частині теж недоречні.   
3. Позивач надіслав відповідь на відзив, у якому висловив думку про необґрунтованість тверджень представника ВККС щодо перевірки тестових завдань. Зокрема зауважив, що на підтвердження «перевірки» тестових завдань надано листи ВККС, адресовані голові Київського апеляційного суду та в.о. генерального прокурора, накази і акти, видані ВККС, а також звіт, нібито підготовлений ТОВ «ХГР Україна». У цьому зв`язку зауважив, що зі згаданого звіту не очевидно, що його підготувало ТОВ «ХГР Україна», в ньому не зазначено даних про осіб, які його підготували, звіт не засвідчений підписами представників ТОВ «ХГР «Україна». 
Підкреслив, що згадувані листи про запрошення працівників суду та прокуратури для участі у пробному тестуванні, адресовані голові Київського апеляційного суду та в.о. генерального прокурора, накази і акти видані ВККС України, не підтверджують перевірки тестів з когнітивних здібностей; листи ВККС залишилися без відповідей, а доказів проведення пробного тестування відповідач не надав. Поза тим, надані суду накази ВККС (від 30, 31 липня 2025 року) містять лише інформацію про надання окремим працівникам ВККС доступу до тестових завдань.   
Зауважив також, що в актах зазначено про те, що Комісія у складі трьох працівників ВККС перевірила програмне забезпечення, тобто не тести; в актах не зазначено яким чином перевірялося програмне забезпечення, надто якщо зважити на той факт, що працівники ВККС, включені до складу Комісії, не є фахівцями з інформаційних технологій, крім заступника керівника секретаріату з питань цифрового розвитку, цифрових трансформацій і цифровізації.  
Позивач вкотре підкреслив, що питання для тестування когнітивних здібностей ВККС, як можна зрозуміти з обсягу висловлених її представником доводів, не затверджувала. У цьому контексті твердження представника відповідача про відсутність обов`язку затверджувати ці завдання, з погляду позивача, якраз не ґрунтуються на приписах Закону, як то трактує ВККС. 
Покликання у відзиві на результати тестування, які затверджені Спірним рішенням, щодо тих кандидатів, яких допустили до наступного етапу іспиту, у контексті мотивів звернення з цим позовом позивач розцінив як спосіб переконати, що його [позивача] результат тестування когнітивних здібностей є радше наслідком рівня його здібностей, а не вад завдань, які були використані для цілей тестування. У цьому зв`язку позивач нагадав (навів покликання на відповідні вебсторінки) про публікації у медіа щодо засідання Тимчасової слідчої комісії Верховної Ради України, на якому обговорювалося питання про діяльність Голови ВККС А. Пасічника у процедурі конкурсного добору суддів на вакантні посади суддів апеляційних судів.  Зважаючи на опубліковану інформацію позивач висловив сумнів у достовірності результатів і цього Добору. 
Додав також, що тест з когнітивних здібностей не здали чверть конкурсантів, з-поміж яких є кандидати з багаторічним професійним досвідом, зокрема на посаді судді, які, до того ж, перед тим успішно пройшли тестування з історії української державності, тестування загальних знань у сфері права та знань зі спеціалізації відповідного суду. 
З погляду позивача, приписи Положення, на основі яких представник Комісії  сформував свою позицію по суті спору, суперечать Закону № 1402-VIII, який, втім має вищу юридичну силу. 
З уваги на акценти представника ВККС щодо предмета спору, позивач зауважив, що  не вимагає від ВККС публікацій питань тестів з когнітивних здібностей, а лише просив надати ті питання тесту з когнітивних здібностей, які він виконував під час тестування. Покликання представника відповідача у цьому зв`язку на приписи статті 74 Закону №  1402-VIII вважає безпідставними.  
4. На вимогу Суду представник відповідача надав додаткові пояснення (від 02 грудня 2025 року) з приводу закупівлі програмного забезпечення для тестування когнітивних здібностей, проведеного у межах добору, оголошеного рішенням Комісії від 11 грудня 2024 року № 366/зп-24, а також щодо обробки, збереження та використання Комісією результатів тестування за допомогою цього програмного забезпечення.
У цих поясненнях їх автор зазначив, зокрема, про те, що розробленню бази тестових завдань для перевірки когнітивних здібностей передувала низка консультацій з національними та іноземними експертами, які мають досвід як створення відповідних тестових завдань, так і їх застосування під час конкурсних процедур у сфері публічної служби, у тому числі у сфері правосуддя. 
Спираючись на висновки і рекомендації експертів Комісія сформувала технічне завдання з розроблення унікальної бібліотеки тестів для перевірки когнітивних здібностей учасників кваліфікаційного іспиту. Представник відповідача нагадав, що перед оголошенням Добору, у зв`язку з відсутністю відповідного програмного забезпечення та бібліотеки тестових завдань, Комісія ухвалила рішення від 12 червня 2024 року № 170/зп-24, яким затвердила (згадувані) Базові вимоги.
Далі, 23 серпня 2024 року в електронній системі публічних закупівель в Україні «Прозорро» оголошено закупівлю бібліотеки тестових завдань для тестування когнітивних здібностей. За цією процедурою відкрито торги UA-2024-08-23-008279-а, інформацію про які разом з документами можна знайти за посиланням: https://prozorro.gov.ua/uk/tender/UA-2024-08-23-008279-a.
Для визначення переможця відкритого аукціону зі згаданої публічної закупівлі визначено один кваліфікаційний критерій до розробника тестів: наявність документально підтвердженого досвіду виконання аналогічного (аналогічних) за предметом закупівлі договору (договорів), які ТОВ «ХГР України» як учасник публічної закупівлі надало та, у підсумку, стало переможцем, з яким ВККС уклала договір від 13  вересня 2024 року          № 70 про надання послуги із розробки бібліотеки тестових завдань для тестування когнітивних здібностей під час кваліфікаційного іспиту.
Згідно з цим договором, вартість послуги із розробки бібліотеки тестових завдань для тестування когнітивних здібностей за цим договором складає 688270,00 грн, у тому числі ПДВ 114711,67 грн; загальна кількість тестових запитань (завдань) - 240. 
За текстом додаткових пояснень, розроблена ТОВ «ХГР Україна» бібліотека тестових завдань когнітивних здібностей є унікальною, вона обмежена у кількості та створена винятково на запит Комісії; до того ж зміст бібліотеки тестових завдань, що її використовують для проведення добору кандидатів на посаду судді та кваліфікаційного оцінювання, включено до Переліку відомостей, що становлять службову інформацію у ВККС, затвердженого наказом Голови Комісії від 05 квітня 2017 року (зі змінами). 
Представник відповідача зауважив, що розроблену бібліотеку тестових завдань когнітивних здібностей Комісія може використовувати у майбутніх процедурах, тому вживає заходів для забезпечення її конфіденційності. 
Водночас згенеровані учаснику завдання щодо когнітивних здібностей (40 запитань) під час третього етапу кваліфікаційного іспиту становить приблизно 17 відсотків від всієї розробленої бібліотеки тестових завдань, тож надання змісту питань та відповідей за запитами учасників Добору нівелюватиме результати тестувань когнітивних здібностей у майбутніх процедурах.   
Далі у додаткових поясненнях мовиться про те, що бібліотека тестових завдань когнітивних здібностей завантажується до інформаційної системи, що її використовує Комісія для цілей проведення іспиту. Перед закупівлею програмного забезпечення для проведення тестування когнітивних здібностей Комісія визначила Базові вимоги щодо програмного забезпечення.
За результатами відкритих торгів з публічної закупівлі UA-2024-10-01-001853-a-b1 (щодо закупівлі послуги із впровадження програмного забезпечення для тестування когнітивних здібностей під час кваліфікаційного іспиту) переможцем на впровадження програмного забезпечення для тестування когнітивних здібностей під час кваліфікаційного іспиту визначено ПрАТ «Фінпорт Текнолоджіс Інк.», з яким, відтак, укладено договір від 17 жовтня 2024 року № 81.
На виконання умов зазначеного договору ПрАТ «Фінпорт Текнолоджіс Інк.» виконало послугу з впровадження у Комісії програмного забезпечення «Система тестування когнітивних здібностей під час кваліфікаційного іспиту» (далі - Програмне забезпечення), зокрема надало ліцензію, яка дозволяє Комісії використовувати Програмне забезпечення для виконання покладених на неї повноважень, зосібна під час тестування когнітивних здібностей у межах Добору. 
На підставі наказу Голови Комісії від 10 червня 2025 року № 39 Програмне забезпечення уведено в промислову експлуатацію та воно є окремою складовою інформаційно-комунікаційної системи Комісії.  
Як зазначив представник ВККС, функціональні можливості Програмного забезпечення дозволяють, серед іншого, формувати в автоматичному режимі індивідуальний звіт учасника про результати тестування когнітивних здібностей з відомостями про блоки запитань, унікальні номери запитання у межах Програмного забезпечення і даними про правильність або неправильність відповідей учасників на запитання (без змісту основ, дистракторів та ключів). Крім цього, для забезпечення конфіденційності бази тестових завдань тестування когнітивних здібностей у Програмному забезпеченні немає функціональних можливостей експорту (вивантаження) основ, дистракторів та ключів тестових запитань (завдань), зокрема згенерованих для окремих учасників кваліфікаційного іспиту.  
Зважаючи на наведене, як пояснив представник Комісії, неможливо завантажити зміст згенерованих лише для ОСОБА_1 завдань під час тестування когнітивних здібностей, з варіантами наданих ним відповідей та правильними відповідями.
Водночас автор пояснень додав, що під час тестувань когнітивних здібностей роботу Програмного забезпечення адміністрували винятково працівники секретаріату Комісії. Після завершення тестування когнітивних здібностей учасники кваліфікаційного іспиту могли бачити отриманий ними загальний бал, який автоматично визначався за допомогою Програмного забезпечення у межах локальної мережі. Отриманий бал потім фіксували в аудиторній відомості і учасник кваліфікаційного іспиту засвідчував його особистим підписом. 
Отож представник відповідача підкреслив, що після складання тестування когнітивних здібностей будь-яке коригування отриманого учасником Добору загального балу технічно та організаційно неможливо. Результати іспиту остаточні з моменту його завершення та зберігаються в Комісії. 
Насамкінець представник ВККС нагадав про рішення Комісії від 29 січня 2025 року №  29/зп-25 «Про здійснення організаційних заходів щодо проведення кваліфікаційного іспиту кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які мають намір бути переведеними до іншого місцевого суду», яким затверджено Програму іспиту та таксономічну характеристику анонімного тестування з історії української державності та анонімного тестування загальних знань у сфері права та з кожної спеціалізації суду (адміністративної, господарської, загальної) для проведення кваліфікаційного іспиту кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які мають намір бути переведеними до іншого місцевого суду.
На цій підставі Комісія на своєму сайті оприлюднила довідкову інформацію про зміст анонімного тестування когнітивних здібностей кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які мають намір бути переведеними до іншого місцевого суду (додаток 3 рішення від 29 січня 2025 року № 29/зп-25). Крім цього, 13 лютого 2025 року, тобто до призначення кваліфікаційного іспиту, на офіційному вебсайті Комісії також завчасно оприлюднено типові запитання тестування когнітивних здібностей (покликання: https://www.vkksu.gov.ua/news/do-uvagy-kandydativ-na-posadu-suddimiscevogo-sudu-ta-suddiv-yaki-mayut-namir-buty-1). 
З уваги на наведене представник ВККС підсумував, що доводи позивача про наявність сумніву в результаті тестування когнітивних здібностей необґрунтовані й зумовлені незгодою з кількістю отриманих балів. 
На судовому засіданні представник ВККС висловив аргументи, які за змістом аналогічні тим, які висловлено у відзиві і додаткових поясненнях, просив відмовити у задоволенні позову. 
5. Суд заслухав пояснення сторін, дослідив докази, якими вони підтверджують обставини, на яких ґрунтовані їх вимоги та заперечення, і встановив таке. 
Комісія рішенням від 11 грудня 2024 року № 366/зп-24 оголосила добір кандидатів на посаду судді місцевого суду з урахуванням 1800 прогнозованих вакантних посад суддів у місцевих судах [Добір] та затвердила текст відповідного оголошення (за посиланням: https://www.vkksu.gov.ua/doc/pro-ogoloshennya-doboru-na-posadusuddi-miscevogo-sudu). 
Рішенням від 12 травня 2025 року № 105/зп-25 (зі змінами) Комісія призначила кваліфікаційний іспит для кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду, та визначено таку черговість етапів його проведення: перший етап - тестування знань з історії української державності; другий етап - тестування загальних знань у сфері права та знань зі спеціалізації відповідного суду; третій етап - тестування когнітивних здібностей; четвертий етап - виконання практичного завдання зі спеціалізації відповідного суду.
У рішенні від 12 травня 2025 року № 105/зп-25 (зі змінами) Комісія визначила прохідні бали кожного етапу кваліфікаційного іспиту, з урахуванням кількості посад, щодо яких оголошено Добір. Зокрема, прохідний бал третього етапу кваліфікаційного іспиту (тестування когнітивних здібностей) визначено з урахуванням того, що до четвертого етапу допускаються учасники, які набрали бал, не нижче 55 відсотків максимально можливого бала, у кількості не більше: 2800 кандидатів на посаду судді місцевого загального суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого загального суду; 400 кандидатів на посаду судді місцевого адміністративного суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого адміністративного суду; 400 кандидатів на посаду судді місцевого господарського суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого господарського суду). 
Перед тим, 12 червня 2024 року, ВККС розглянула питання про затвердження базових вимог до надання послуг із впровадження програмного забезпечення для проведення тестування когнітивних здібностей кандидатів та базових вимог до надання послуг із розробки бібліотеки тестових завдань для проведення тестування когнітивних здібностей кандидатів, а також про здійснення відповідних закупівель [Базові вимоги]. У наслідку Комісія ухвалила рішення від 12 червня 2024 року № 170/зп-24, яким: затвердила базові вимоги щодо надання послуг із впровадження програмного забезпечення для тестування когнітивних здібностей під час кваліфікаційного іспиту (додаток 1); затвердила базові вимоги щодо надання послуг із розробки бібліотеки тестових завдань для тестування когнітивних здібностей під час кваліфікаційного іспиту (додаток 2); [доручила] Секретаріату Комісії забезпечити здійснення закупівель зазначених послуг відповідно до вимог чинного законодавства та цього рішення.
У вимогах до розробки бібліотеки тестових завдань (додаток 2 до рішення ВККС від 12  червня 2024 року № 170/зп-24) зазначено, що їх метою є розробка унікальної, створеної спеціально на запит ВККС бібліотеки завдань для тестування когнітивних здібностей в межах конкурсних процедур, які здійснюються Комісією, з метою перевірки відповідності кандидатів критерію професійної компетентності, що встановлено  статтями 83 та 85 Закону № 1402-VIII.
До того ж у цьому документі (пункт 1) мовиться про те, що відповідна бібліотека (база) завдань повинна бути передана Комісії фізично (на електронному носії). Бібліотека завдань (база) не може передаватись третій особі. Разом із бібліотекою (базою) завдань Комісії повинен бути переданий перелік питань тестування, які підлягають оприлюдненню відповідно до частини четвертої статті 74 Закону № 1402-VIII. Зміст переліку питань попередньо узгоджується з Комісією задля запобігання можливому витоку інформації про зміст бібліотеки (бази).  
У пунктах 3, 4 вимог до розробки бібліотеки тестових завдань зазначено про те, що цільова кількість завдань - 240 унікальних тестових завдань. Формування та оновлення бібліотеки тестових завдань здійснюється в такі етапи: 1) етап № 1 - 240 завдань до 1 жовтня 2024 року; 2) етап № 2 - 240 завдань (100 % оновлення) до 1 січня 2025 року. 
У пункті 8 вимог до розробки бібліотеки тестових завдань передбачено, що послуги, пов`язані із впровадженням та обслуговуванням інформаційної системи для проведення тестування та оцінювання знань і навичок кандидатів, що надає розробник бібліотеки (бази) тестових завдань,  включають: взаємодію та координацію дій з компанією, яка безпосередньо впроваджує програмне забезпечення; уточнення вимог щодо програмного забезпечення (далі - ПЗ) (параметрів тестування); формування тестових завдань для тестування ПЗ; тестування ПЗ та забезпечення зворотного зв`язку для необхідних удосконалень/змін; пілотне тестування бібліотеки; шкалювання отриманих результатів на вимогу Комісії; консультаційний супровід протягом 6 місяців після передачі Комісії бібліотеки тестових завдань.  
Щодо закупівлі послуг, передбачених рішенням ВККС від 12 червня 2024 року №  170/зп-24, то з цього приводу Суд з`ясував, що 13 вересня 2024 року ВККС (за договором - Замовник) і ТОВ «ХГР Україна» (за договором - Виконавець) уклали договір № 70, згідно з пунктом 1.1 якого: Замовник доручає, а Виконавець приймає на себе зобов`язання надати послуги із розробки бібліотеки тестових завдань для тестування когнітивних здібностей під час кваліфікаційного іспиту, код національного класифікатора України ДК 021:2015 «Єдиний закупівельний словник» - 98110000-7 «Послуги підприємницьких, професійних та спеціалізованих організацій» (далі - послуги). 
Виконавець надає послуги із розробки унікальної, спеціально створеної на запит Замовника, бібліотеки тестових завдань для тестування когнітивних здібностей (далі - бібліотека когнітивних здібностей) в межах конкурсних процедур з метою перевірки відповідності кандидатів критерію професійної компетентності, що встановлені статтями 83 та 85 Закону № 1402-VIII (пункт 1.2 договору від 13 вересня 2024  року №  70). 
Виключні майнові (авторські) права на бібліотеку тестових завдань Замовнику не передаються. Замовнику надається дозвіл (невиключне майнове право) на використання бібліотеки тестових завдань за її функціональним призначенням, без права передання/продажу/відчуження (пункт 1.5 договору від 13 вересня 2024  року№  70).
Виконавець підтверджує, що він не порушує права інтелектуальної власності інших юридичних чи фізичних осіб, він володіє усіма необхідними правами на бібліотеку тестових завдань, на момент укладення Договору бібліотека тестових завдань належить Виконавцю і він має право на її реалізацію (пункт 1.6 договору від 13  вересня 2024 року № 70). 
Бібліотека тестових завдань передається Виконавцем Замовнику фізично (на електронному носії). Бібліотека тестових завдань не може передаватися третій особі та не може застосовуватися для проведення тестування у будь-якій іншій установі або організації у приватному або публічному секторі (пункт 2.2 договору від 13  вересня         2024 року № 70). 
Факт надання послуг за договором підтверджується актом приймання-передачі наданих послуг (далі - Акт), який готується Виконавцем і передається Замовнику (пункт 2.5 договору від 13  вересня 2024 року № 70).  
Додатком до договору від 13 вересня 2024 року № 70 є базові вимоги до надання послуг із розробки тестових завдань для тестування когнітивних здібностей на час кваліфікаційного іспиту, зміст яких відповідає тим, що їх затвердила ВККС рішенням від 12 червня 2024 року № 170/зп-24.   
Рішенням від 27 серпня 2025 року № 161/зп-25 Комісія затвердила кодовані та декодовані результати тестування загальних знань у сфері права та знань зі спеціалізації місцевого загального суду (покликання:   https://www.vkksu.gov.ua/doc/prozatverdzhennya-kodovanyh-ta-dekodovanyh-rezultativ-testuvannya-zagalnyh-znan-u-sferiprava-6).
Згідно з цим рішенням, до третього етапу кваліфікаційного іспиту - тестування когнітивних здібностей, допущено 4489 кандидатів на посаду судді місцевого загального суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого загального суду, що успішно склали тестування загальних знань у сфері права та знань зі спеціалізації місцевого загального суду і набрали прохідний бал, з-поміж яких є позивач. 
Комісія рішенням від 27 серпня 2025 року № 162/зп-25 призначила тестування когнітивних здібностей у межах кваліфікаційного іспиту кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду. Цим рішенням Комісія визначила та оприлюднила особливості порядку проведення тестування когнітивних здібностей та методики оцінювання його результатів у межах кваліфікаційного іспиту кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду (додаток 2 до рішення від 27 серпня 2025 року № 162/зп-25).
Тим самим рішенням (від 27 серпня 2025 року № 162/зп-25) Комісія встановила середній допустимий бал третього етапу кваліфікаційного іспиту (тестування когнітивних здібностей) для кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду, який складає 55 відсотків максимально можливого бала, або 33 бали.
Особливості порядку проведення тестування когнітивних здібностей та методики оцінювання його результатів (додаток 2 до рішення ВККС від 27 серпня 2025 року №  162/зп-25; далі - Особливості порядку проведення тестування когнітивних здібностей) передбачають, зокрема, таке. 
Анонімне тестування когнітивних здібностей є етапом кваліфікаційного іспиту та включає два аспекти:
1. Тестування вербального мислення (здатність опрацьовувати текстову інформацію; уважність при роботі з текстами різного рівня складності; вміння розуміти заплутані текстові конструкції, в тому числі в нормативно-правових актах; вміння робити обґрунтовані висновки на підставі наданої інформації; вміння відрізняти важливе від другорядного).
2. Тестування логічного мислення (вміння виявляти закономірності; побудова причинно-наслідкового зв`язку та алгоритмів вирішення завдань; здатність характеризувати предмети, явища та процеси через сукупність їх суттєвих ознак), яке включає дві складові:
- абстрактне мислення. Ця складова тестування є однією з найбільш поширених та має універсальне застосування. Вона допомагає визначити здатність людини мислити логічно, знаходити зв`язки між різними елементами та швидко адаптуватись до нових ситуацій. Ця складова детально досліджує вміння виявляти закономірності та встановлювати причинно-наслідкові зв`язки. Міжнародні дослідження показують, що високий рівень абстрактного мислення має значну кореляцію з успішністю в роботі, особливо в складному та змінюваному середовищі;
- логічне мислення. Ця складова тестування дозволяє більш детально визначити вміння кандидатів робити загальні висновки на основі окремих фактів (індуктивне мислення), вміння використовувати загальні правила в практичних ситуаціях (дедуктивне мислення) та вміння робити припущення, розрізняти факти та оціночні судження (абдуктивне мислення). Ці три типи мислення доповнюють одне одного й допомагають вирішувати різноманітні завдання.
Тестування здійснюється з використанням комп`ютерної техніки та за допомогою інформаційної системи, що впроваджена Комісією для цілей проведення іспиту.
Кожен учасник тестування отримує індивідуальний варіант із 40 запитань. Час складання тестування - 30 хвилин.
Усі завдання тестування вербального мислення мають схожу структуру:
1. Спочатку кандидатам пропонується ознайомитися з певним текстовим уривком.
2. Далі кандидатам пропонується від 3 до 5 запитань до цього уривку. До всіх запитань запропоновано 4 варіанти відповідей, серед яких одна відповідь правильна, інші три є дистракторами (неправильними відповідями).
Тексти уривків мають різноманітну тематику:
- побутова сфера. Зазвичай це тексти, контекст та зміст яких є зрозумілим усім, щонайменше на побутовому рівні;
- нормативно-правові акти - це уривки з правил, інструкцій, законів та підзаконних актів. Зазвичай аналіз таких текстів потребує вміння розв`язувати складні, іноді заплутані смислові конструкції;
- професійна тематика. Зазвичай це тексти, які стосуються спеціалізованої сфери знань. Однак, незважаючи на професійну термінологію, не передбачається наявність в учасників відповідних технічних знань, вони повинні дати відповіді на запитання, використовуючи виключно вербальні навички (розуміння складного тексту, розв`язання складних текстових конструкцій), а не знання.
При оцінці абстрактного мислення (графічні завдання) використовуються два основні типи завдань.
Тип 1. Знайти загублену фігуру. Кандидатам пропонується комбінація з 9 фігур (три рядки та три стовпчики), одна з яких відсутня. Щоб знайти пропущену фігуру, необхідно дослідити наявну інформацію, встановити закономірності та застосувати ці знання для того, щоб визначити відсутню фігуру. Більшість завдань цього типу має від 1 до 3 змінних (наприклад, колір фігури, геометрична форма фігури, розмір фігури, кількість компонентів фігури тощо). Кандидатам пропонується 4 варіанти відповідей, серед яких одна відповідь правильна, інші три є дистракторами (неправильними відповідями).
Тип 2. Продовжити ряд. Кандидатам пропонується ряд із чотирьох фігур, які поступово змінюються за певною логікою. Учасникам пропонується ідентифікувати наступну фігуру в цьому ряду або фігуру, що повинна передувати першій фігурі в запропонованому ряду. Кандидатам пропонується 4 варіанти відповідей, серед яких одна відповідь правильна, інші три є дистракторами (неправильними відповідями).
При оцінці логічного мислення (завдання на логіку) використовується декілька типів завдань.
Тип 1. Зробити висновок. Кандидатам пропонується декілька (від одного до трьох) тверджень. Далі необхідно зробити висновок на основі запропонованих тверджень. У деяких випадках такий висновок є точним фактом. В інших випадках від кандидатів очікується здатність зробити найбільш імовірне припущення на основі запропонованих тверджень. Кандидатам пропонується 4 варіанти відповідей, серед яких одна відповідь правильна інші три є дистракторами (неправильними відповідями).
Тип 2. Ситуаційні завдання. Кандидатам пропонується короткий опис певної ситуації. Далі пропонується від одного до трьох запитань для оцінки та/або висновків щодо ситуації. Запитання можуть бути сформульовані як позитивно (наприклад, «Яке із тверджень відповідає запропонованій ситуації»), так і заперечно (наприклад, «Яке із тверджень суперечить тезам запропонованої ситуації»). Кандидатам пропонується 4 варіанти відповідей, серед яких одна відповідь правильна, інші три є дистракторами (неправильними відповідями).  
В Особливостях порядку проведення тестування когнітивних здібностей визначено: розподіл завдань за аспектами тестування і за рівнем складності, кількість завдань, порядок їх виконання,  час тестування і порядок (умови) завершення. 
Щодо методики оцінювання, то у цьому документі [Особливості порядку проведення тестування когнітивних здібностей] передбачено, що інформаційна система, що використовується Комісією для цілей проведення іспиту, здійснює автоматичний підрахунок результатів. Кожне тестове завдання (запитання) має лише одну правильну відповідь. Оцінювання відповіді учасника на одне тестове завдання (запитання):  правильна відповідь - 1 бал; неправильна відповідь - 0 балів; ненадання відповіді - 0 балів.
Результат тестування виводиться інформаційною системою на підставі балів, отриманих учасником за кожну правильну відповідь (від 0 балів до 40 балів), та з урахуванням коефіцієнта складності тестування, а саме: 1,22 - коефіцієнт складності запитань простого рівня; 1,55 - коефіцієнт складності запитань середнього рівня; 2,16 - коефіцієнт складності запитань високого рівня.
Після завершення часу (30 хвилин), відведеного для складання тестування, на екрані буде відображено вікно з результатами тестування.
5.1. Суд встановив, що згідно з визначеним та оприлюдненим графіком, Комісія 09, 10, 11, 12, 13, 14, 15, 16 та 17 вересня 2025 року проводила тестування когнітивних здібностей (третій етап кваліфікаційного іспиту у межах Добору). 
Зокрема, ОСОБА_1 як кандидат на посаду судді місцевого суду (загальна спеціалізація) проходив тестування когнітивних здібностей (у приміщенні ВККС) 12  вересня 2025  року (з 14:00 по 15:00 год). 
Відповідно до аудиторної відомості, копію якої надав представник ВККС, у наслідку тестування когнітивних здібностей ОСОБА_1 набрав 31,03 бала. 
У підсумку Комісія рішенням від 19 вересня 2025 року № 173/зп-25 (Спірне рішення) затвердила кодовані та декодовані результати тестування когнітивних здібностей (додаток 1) й на цій підставі допустила до четвертого етапу кваліфікаційного іспиту - виконання практичного завдання зі спеціалізації (додаток 2): місцевого адміністративного суду 400 кандидатів на посаду судді місцевого адміністративного суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого адміністративного суду, що успішно склали тестування когнітивних здібностей та набрали прохідний бал; місцевого господарського суду 411 кандидатів на посаду судді місцевого господарського суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого господарського суду, що успішно склали тестування когнітивних здібностей та набрали прохідний бал; місцевого загального суду 2851 кандидата на посаду судді місцевого загального суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого загального суду, що успішно склали тестування когнітивних здібностей та набрали прохідний бал. 
У цьому самому рішенні ВККС призначила четвертий етап кваліфікаційного іспиту (виконання практичного завдання зі спеціалізації відповідного суду) для кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду, та затвердила графіки виконання практичного завдання зі всіх спеціалізацій (пункти 4, 5 [Спірного] рішення від 19 вересня 2025 року № 173/зп-25). 
Згідно з пунктом 2036 додатка 1 до [Спірного] рішення Комісії від 19 вересня 2025 року      № 173/зп-25, ОСОБА_1 як кандидат на посаду судді місцевого загального суду за результатами складання тестування когнітивних здібностей набрав 31,03 бала.
Позаяк бал, який набрав позивач на третьому етапі кваліфікаційного іспиту, менший за 55 відсотків максимально можливого бала, тобто 33 (встановлений згадуваним рішенням ВККС від 27 серпня 2025 року №  162/зп-25), Комісія не включила його [позивача] до переліку кандидатів, які були допущені до четвертого етапу кваліфікаційного іспиту - виконання практичного завдання зі спеціалізації (додаток 2 до рішення від 19 вересня 2025 року № 173/зп-25). 
Іншими словами, Спірним рішенням ВККС не визнавала (формально) позивача таким, що не склав тестування когнітивних здібностей, але на основі затверджених результатів (тобто, кількості балів), отриманих у результаті тестування когнітивних здібностей, [ВККС] вирішила питання про допуск до четвертого етапу кваліфікаційного іспиту - й позивача у переліку кандидатів, які допущені до зазначеного етапу, немає. 
18 вересня 2025 року ОСОБА_1 звернувся (електронною поштою) до ВККС із заявою, у якій, з покликанням на пункт 4.15 Положення № 185/зп-24, просив надіслати йому (на електронну адресу) питання тесту з когнітивних здібностей, які йому згенерувала система [Програмне забезпечення], відповіді, які він надав, та правильні відповіді до згенерованих тестових питань.  
Листом від 30 вересня 2025 року № 21-8435/25 ВККС відмовила у наданні запитуваних документів з покликанням на те, що звернення позивача не відповідало вимогам законів України «Про звернення громадян» і «Про захист персональних даних». 
01 жовтня 2025 року ОСОБА_1 знову звернувся до ВККС з проханням надати звіт про результати тестування когнітивних здібностей і питання з тесту з когнітивних здібностей, які йому згенерувала система [Програмне забезпечення], відповіді, які він надав, та правильні відповіді до згенерованих тестових питань.   
У відповідь ВККС листом від 08 жовтня 2025 року № 21-8711/25 повідомила, що надсилає (на поштову адресу) звіт про результати тестування ОСОБА_1 за наслідками тестування когнітивних здібностей з відомостями про блок запитання, унікальний номер запитання та даних про правильність або неправильність відповідей учасника на запитання (без основ, дистракторів та ключів). 
Водночас щодо питань/завдань, як-то просив надати позивач, Комісія, з покликанням на Положення № 185/зп-24 пояснила, що сформовані завдання для складення кваліфікаційного іспиту є інформацією з обмеженим доступом, а перелік питань тестування з когнітивних здібностей не оприлюднювався; щодо останнього зазначено також про те, що перелік теж є інформацією з обмеженим доступом і не може надаватися.   
Після цього позивач, з мотивів, які написані вище, звернувся з цим позовом до суду.
6. Суд під час розгляду справи керувався такими нормативними актами.  
Відповідно до частини першої статті 70 Закону № 1402-VIII добір на посаду судді місцевого суду (далі [у законі] - добір на посаду судді) здійснюється в порядку, визначеному цим Законом, та включає такі етапи: 1) оголошення добору на посаду судді; 2) подання особами, які виявили намір стати суддею, заяви та документів для участі у доборі на посаду судді; 3) допуск до участі у доборі на посаду судді; 4) складання кваліфікаційного іспиту; 5) проведення спеціальної перевірки, передбаченої цим Законом; 6) проведення перевірки особистих морально-психологічних якостей кандидатів на посаду судді (у разі визначення ВККС такої необхідності); 7) затвердження рейтингу кандидатів на посаду судді; 8) зарахування кандидатів на посаду судді до резерву на зайняття вакантних посад суддів.
ВККС забезпечує прозорість та відкритість добору на посаду судді (частина друга статті 70 Закону № 1402-VIII).  
Відповідно до частини першої статті 74 Закону № 1402-VIII кваліфікаційний іспит є атестуванням професійної компетентності кандидата на посаду судді з метою виявлення належних знань, рівня підготовки та здатності здійснювати правосуддя у відповідному суді.
За частиною третьою статті 74 Закону № 1402-VIII кваліфікаційний іспит проводиться шляхом складання анонімних тестувань та практичних завдань.  
Анонімне тестування проводиться щодо когнітивних здібностей, історії української державності, загальних знань у сфері права та однієї або кількох спеціалізацій суду на вибір: адміністративної, господарської та загальної (цивільної і кримінальної).
Практичні завдання проводяться щодо вибраної (вибраних) кандидатом спеціалізації (спеціалізацій) суду.
Форма та зміст тестувань, практичних завдань, а також порядок їх проведення затверджуються ВККС.
Згідно з частиною четвертою статті 74 Закону № 1402-VIII ВККС не пізніше ніж за 30 днів до дня проведення кваліфікаційного іспиту оприлюднює його програму та перелік питань тестування (крім тестування щодо когнітивних здібностей) на своєму офіційному веб-сайті.
Відповідно до частини п`ятої статті 74 Закону № 1402-VIII кандидат на посаду судді вважається таким, що склав кваліфікаційний іспит з вибраної спеціалізації суду, якщо він:
1) набрав не менше 75 відсотків максимально можливого бала за тестування щодо загальних знань у сфері права та відповідної спеціалізації суду;
2) набрав не менше 75 відсотків максимально можливого бала за виконання практичного завдання щодо відповідної спеціалізації суду;
3) успішно пройшов тестування щодо когнітивних здібностей та історії української державності. Успішним проходженням вважається набрання кандидатом середнього допустимого бала тестування щодо когнітивних здібностей та історії української державності, встановленого ВККС.
Згідно з частиною шостою статті 74 Закону № 1402-VIII ВККС встановлює прохідний бал кваліфікаційного іспиту, який не може бути нижчим за 75 відсотків максимально можливого бала за відповідне тестування (крім тестування щодо когнітивних здібностей та історії української державності) та виконання практичного завдання кваліфікаційного іспиту.
Під час добору на посаду судді прохідний бал для кандидатів встановлюється з урахуванням кількості посад, щодо яких оголошено добір.
Відповідно до частини десятої статті 74 Закону № 1402-VIII кандидат на посаду судді, який склав кваліфікаційний іспит, але не набрав прохідний бал, може використати результати такого іспиту під час участі у наступному доборі на посаду судді, оголошеному протягом двох років з дня затвердження таких результатів.
Порушення процедури проведення кваліфікаційного іспиту може бути оскаржено в порядку, встановленому законом (частина одинадцята статті 74 Закону № 1402-VIII). 
Відповідно до частини першої статті 83 Закону № 1402-VIII кваліфікаційне оцінювання проводиться ВККС з метою визначення здатності судді (кандидата на посаду судді) здійснювати правосуддя у відповідному суді за визначеними законом критеріями.
Згідно з частинами другою, третьою статті 83 Закону № 1402-VIII критеріями кваліфікаційного оцінювання є: 1) компетентність (професійна, особиста, соціальна тощо); 2) професійна етика; 3) доброчесність.
Кваліфікаційне оцінювання за критерієм професійної компетентності проводиться з урахуванням принципів інстанційності та спеціалізації.
Відповідно до частини п`ятої статті 83 Закону № 1402-VIII порядок та методологія кваліфікаційного оцінювання, показники відповідності критеріям кваліфікаційного оцінювання та засоби їх встановлення затверджуються Вищою кваліфікаційною комісією суддів України.
Згідно з частинами першою, другою статті 84 Закону № 1402-VIII ВККС  протягом трьох місяців з дня надходження відповідної письмової заяви ухвалює рішення про призначення кваліфікаційного оцінювання, крім випадку проведення кваліфікаційного оцінювання у зв`язку з накладенням дисциплінарного стягнення чи інших випадків, визначених законом.
За результатами проведення кваліфікаційного оцінювання Вища кваліфікаційна комісія суддів України ухвалює одне з рішень, визначених цим Законом.
Відповідно до частини першої статті 85 Закону № 1402-VIII кваліфікаційне оцінювання включає такі етапи: 1) складання кваліфікаційного іспиту; 2) дослідження досьє та проведення співбесіди.
Рішення про черговість етапів проведення кваліфікаційного оцінювання ухвалює Вища кваліфікаційна комісія суддів України.
Сукупна кількість балів, які суддя (кандидат на посаду судді) може отримати на етапі дослідження досьє та проведення співбесіди, не може перевищувати 50 відсотків максимальної кількості балів кваліфікаційного оцінювання.
За частиною другою статті 85 Закону № 1402-VIII кваліфікаційний іспит для цілей кваліфікаційного оцінювання є основним засобом встановлення відповідності судді (кандидата на посаду судді) критерію професійної компетентності та проводиться в порядку, передбаченому статтею 74 цього Закону, з урахуванням особливостей, встановлених цією главою.
Кваліфікаційний іспит проводиться шляхом складання анонімних тестувань та практичного завдання. Анонімне тестування проводиться щодо когнітивних здібностей, історії української державності, загальних знань у сфері права та спеціалізації відповідного суду з урахуванням його інстанційності. Практичне завдання проводиться щодо спеціалізації відповідного суду з урахуванням його інстанційності.
Згідно з частиною третьою статті 88 Закону № 1402-VIII рішення ВККС, ухвалене за результатами проведення кваліфікаційного оцінювання, може бути оскаржене та скасоване виключно з таких підстав:
1) склад членів ВККС, який провів кваліфікаційне оцінювання, не мав повноважень його проводити;
2) рішення не підписано будь-ким із складу членів ВККС, який провів кваліфікаційне оцінювання;
3) суддя (кандидат на посаду судді) не був належним чином повідомлений про проведення кваліфікаційного оцінювання - якщо було ухвалено рішення про непідтвердження здатності судді (кандидата на посаду судді) здійснювати правосуддя у відповідному суді з підстав неявки для проходження кваліфікаційного оцінювання;
4) рішення не містить посилання на визначені законом підстави його ухвалення або мотивів, з яких Комісія дійшла відповідних висновків.
Пунктом 6 частини першої статті 93 Закону № 1402-VIII визначено, що порядок складання кваліфікаційного іспиту та методику оцінювання кандидатів затверджує ВККС.
Відповідно до підпунктів 1.1 - 1.3 Положення, кваліфікаційний іспит (далі - іспит) є атестуванням та основним засобом встановлення відповідності кандидата на посаду судді та судді (далі - учасник, учасники) критерію професійної компетентності.
Метою іспиту є виявлення належних знань, рівня підготовки та здатності учасника здійснювати правосуддя у суді відповідного рівня та спеціалізації.
Завданнями іспиту є встановлення відповідності учасника вимогам до посади судді відповідного рівня та спеціалізації за критерієм професійної компетентності та такими показниками (підпункти 1.3.1 - 1.3.4): когнітивні здібності, що встановлюються за сукупністю таких складових: логічне мислення (вміння та навички визначати причинно наслідкові зв`язки, закономірності та характеристики предметів, явищ і процесів за сукупністю їх ознак); вербальне мислення (уміння та навички визначати важливі дані, розуміти складні тексти, виокремлювати основне від другорядного, а також формулювати правильні висновки за результатами аналізу отриманої інформації); (підпункт 1.3.2 - 1.3.4) знання історії української державності; Загальні знання у сфері права; знання зі спеціалізації суду відповідного рівня; (підпункти 1.3.5 - 1.3.5.3) здатність практичного застосування знань у сфері права у суді відповідного рівня та спеціалізації, що встановлюється за сукупністю таких складових: вміння застосовувати знання у сфері права; навички юридичного письма; навички правничої аргументації.
Відповідно до пунктів 1.8, 1.9 Положення, засобами проведення іспиту є: складання анонімного тестування, що визначає рівень когнітивних здібностей, знань з історії української державності, загальних знань у сфері права та зі спеціалізації суду відповідного рівня; виконання практичного завдання, що визначає рівень здатності практичного застосування знань у сфері права в суді відповідного рівня та спеціалізації. Черговість етапів складання іспиту визначається рішенням Комісії.
Згідно з пунктом 1.10 Положення етапи складання іспиту кандидатами на посаду судді місцевого суду, які не є суддями: тестування когнітивних здібностей; тестування знань з історії української державності; тестування загальних знань у сфері права; тестування знань зі спеціалізації місцевого адміністративного суду; тестування знань зі спеціалізації місцевого господарського суду; тестування знань зі спеціалізації місцевого загального суду; виконання практичного завдання зі спеціалізації місцевого адміністративного суду; виконання практичного завдання зі спеціалізації місцевого господарського суду; виконання практичного завдання зі спеціалізації місцевого загального суду. 
Згідно з пунктом 1.15 Положення за результатами успішного проходження певного етапу (певних етапів) іспиту Комісія може ухвалити рішення про допуск учасника (учасників) до наступного етапу.
Відповідно до підпункту 6.3.3 Положення учасник визнається таким, що успішно склав етап іспиту (крім тестування щодо когнітивних здібностей), у разі набрання 75 або більше відсотків від максимально можливого бала.
Учасник визнається таким, що успішно склав тестування когнітивних здібностей, у разі набрання встановленого Комісією середнього допустимого та більшого бала тестування.
За підпунктом 6.3.4 Положення учасник визнається таким, що не склав етап іспиту, у разі: (6.3.4.1) набрання менше 75 відсотків від максимально можливого бала за тестування з історії української державності, загальних знань у сфері права та відповідної спеціалізації суду, а також за виконання практичного завдання з відповідної спеціалізації суду; (6.3.4.2) набрання менше середнього допустимого бала за результатами тестування когнітивних здібностей; (6.3.4.3) відмови від складання іспиту (етапу іспиту).
Учасник визнається таким, що успішно склав іспит, у разі успішного складання усіх його етапів (пункт 6.5.4 Положення). 
Учасник іспиту визнається таким, що не склав іспит, у разі нескладання одного або більше його етапів (пункт  6.5.5 Положення). 
Відповідно до підпунктів 6.8.1 - 6.8.3 Положення прохідний бал за тестування з історії української державності, загальних знань у сфері права та відповідної спеціалізації суду, виконання практичного завдання зі спеціалізації відповідного суду - 75 відсотків від максимально можливого бала.
Прохідний бал за тестування когнітивних здібностей - середній допустимий бал тестування, встановлений Комісією.
Під час добору на посаду судді місцевого суду та конкурсу на посаду судді апеляційного, вищого спеціалізованого суду та Верховного Суду Комісія може ухвалити вмотивоване рішення про встановлення вищого прохідного бала за тестування з історії української державності, загальних знань у сфері права та відповідної спеціалізації суду, а також за виконання практичного завдання з відповідної спеціалізації суду.
Прохідний бал іспиту в межах добору на посаду судді місцевого суду визначається з урахуванням кількості посад, на які оголошено добір.
7. Предметом спору є рішення ВККС, яким цей орган затвердив результати тестування когнітивних здібностей (у межах кваліфікаційного іспиту кандидатів на посаду судді та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду), з-поміж інших, ОСОБА_1 , який, відповідно до цього [Спірного] рішення (додатка до нього), набрав 31,03 бала (тобто менше 55 відсотків максимально можливого бала, або 33 бали). 
З огляду на наведене нормативне регулювання Суд зауважує, що тестування когнітивних здібностей передбачено Законом №  1402-VIII і воно [тестування когнітивних здібностей] є складовою частиною анонімного тестування, яке має проводитися в рамках кваліфікаційного іспиту (частина третя статті 74 Закону №  1402-VIII). 
Цей Закон, зокрема, визначає, що кандидат на посаду судді вважається таким, що склав кваліфікаційний іспит з вибраної спеціалізації суду, якщо він (серед іншого) успішно пройшов тестування щодо когнітивних здібностей та історії української державності. Успішним проходженням вважається набрання кандидатом середнього допустимого бала тестування щодо когнітивних здібностей та історії української державності, встановленого ВККС (пункт 3 частини п`ятої статті 74 Закону № 1402-VIII). 
Іншими словами, успішне проходження тестування когнітивних здібностей є необхідною умовою успішного складення кваліфікаційного іспиту, що уможливлює подальшу участь у Доборі [на посаду судді] (зокрема, допуск до четвертого його етапу - виконання практичного завдання). «Поріг» успішності, тобто прохідний бал за тестування когнітивних здібностей, що, у розумінні Положення, є водночас і середнім допустимим балом тестування, встановлює Комісія (до початку тестування). 
Як уже мовилося, ВККС вирішила, що тестування когнітивних здібностей (в межах Добору) буде третім етапом кваліфікаційного іспиту, тобто проводитиметься після тестування знань з історії української державності, тестування загальних знань у сфері права та однієї або кількох спеціалізацій суду. 
Тестові завдання з когнітивних здібностей заздалегідь не оприлюднювалися, що відповідає вимогам Закону № 1402-VIII. Крім того, як можна зрозуміти з пояснень представника Комісії, розповсюдження (оприлюднення) тестових завдань з когнітивних здібностей (до початку тестування) позбавило б сенсу цей етап кваліфікаційного іспиту. Втім, Комісія - з метою проведення тестування, яке передбачено законом - затвердила Базові вимоги щодо надання послуг із розробки бібліотеки тестових завдань для тестування когнітивних здібностей під час кваліфікаційного іспиту (додаток 2 до рішення ВККС від 12 червня 2024 року №  170/зп-24), про які мовиться вище, а також визначила Особливості порядку проведення тестування когнітивних здібностей (додаток 2 до рішення ВККС від 27 серпня 2025  року № 162/зп-25), у яких описала зміст цього етапу, зокрема структуру завдань, їх суть і призначення, методику оцінювання, правила складання тестування. 
Відповідно до рішення ВККС від 29 січня 2025 року № 29/зп-25 «Про здійснення організаційних заходів щодо проведення кваліфікаційного іспиту кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які мають намір бути переведеними до іншого місцевого суду» на сайті ВККС оприлюднено довідкову інформацію про зміст анонімного тестування когнітивних здібностей кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які мають намір бути переведеними до іншого місцевого суду (додаток 3 рішення від         29 січня 2025 року № 29/зп-25).
Крім цього, для підготовки кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду, на офіційному вебсайті Комісії ще до призначення кваліфікаційного іспиту було оприлюднено типові запитання тестування когнітивних здібностей. 
Суд встановив, що позивача - за результатами перших двох етапів кваліфікаційного іспиту в рамках Добору - допущено до третього етапу: тестування когнітивних здібностей. 
У наслідку цього етапу позивач, відповідно до Спірного рішення, набрав 31,03 бала, тобто менше 55 відсотків максимально можливого бала, який встановлений для цього етапу (відповідно до рішення ВККС від 27 серпня 2025 року № 162/зп-25). Інакше кажучи, позивач за результатами тестування когнітивних здібностей не набрав встановленого середнього допустимого бала, тож Комісія не допустила його до четвертого етапу кваліфікаційного іспиту в рамках Добору: виконання практичного завдання зі спеціалізації відповідного суду. 
Позивач не згодився з таким результатом тестування когнітивних здібностей  і виявив намір ознайомитися із завданнями, які йому було згенеровано (за допомогою Програмного забезпечення) під час тестування когнітивних здібностей, а саме: переліком завдань (власне, самі завдання) з відповідями: як тих, які надав позивач, так і тих, які  вважаються «правильними». 
З відповіді ВККС можна зрозуміти, що надати запитувану інформацію, тобто візуалізувати завдання з когнітивних здібностей, які були згенеровані позивачеві під час тестування когнітивних здібностей (третій етап кваліфікаційного іспиту в рамках Добору), неможливо щонайменше з уваги на функціонал Програмного забезпечення, за допомогою якого проводилося тестування когнітивних здібностей в рамках Добору, який не дозволяє (не передбачає) експорт (вивантаження) тестових завдань, дистракторів та ключів тестових запитань (завдань), зокрема тих, які згенеровано для окремих учасників кваліфікаційного іспиту. 
Такі налаштування обумовлені вимогами до програмного забезпечення для проведення тестування когнітивних здібностей кандидатів, які затвердила Комісія (додаток 1 до рішення ВККС від 12  червня 2024  року № 170/за-24), відповідно до яких програмне забезпечення і обладнання, що використовується для функціонування локальної мережі та проведення тестування, з-поміж іншого, унеможливлює перегляд тестів інакше, ніж під час виконання тесту учасником конкурсної процедури. 
До того ж надання запитуваної інформації означитиме, хай і часткове, але оприлюднення цих завдань, які, втім, ще можуть бути використані для тестування когнітивних здібностей у рамках інших конкурсних процедур, які проводитиме ВККС. У цьому зв`язку, знов-таки, оприлюднення тестових завдань з когнітивних здібностей Закон № 1402-VIII забороняє (частина четверта статті 74).  
Позивач, апелюючи до організаційного забезпечення тестування когнітивних здібностей, зокрема до «авторства» тестових завдань, й власне участі ВККС у цьому процесі, як-от в аспекті затвердження тестових завдань та їх апробації, висловив сумнів у тому, що отриманий ним результат відображає дійсний рівень його когнітивних здібностей. З тих самих мотивів позивач у критичній формі висловився щодо допустимості (можливості) використання тестових завдань (в рамках Добору), які створила юридична особа приватного права (на замовлення ВККС), які, до того ж, Комісія не затвердила. Ці аргументи у поєднанні з доводами про обмеження доступу до змісту / переліку завдань (на відповідні звернення позивача від 18 вересня 2025 року, від 01 жовтня 2025 року) як способу забезпечення об`єктивності та прозорості цієї процедури, позивач поклав в основу вимоги про скасування Спірного рішення в окресленій частині і водночас повторного тестування когнітивних здібностей у межах Добору. 
Тобто, з одного боку позивач висловив застереження (перестороги) щодо придатності (допустимості) тестової бази (когнітивних здібностей) для використання в межах Добору, але заразом просить забезпечити йому можливість повторно пройти тестування когнітивних здібностей у межах кваліфікаційного іспиту, який призначений в рамках Добору. 
З цього приводу передусім варто зауважити, що іншої тестової бази (для тестування когнітивних здібностей), аніж та, яку ВККС замовила у ТОВ «ХГР Україна», відтак використала / застосувала під час кваліфікаційного іспиту у межах Добору, наразі не існує, тож повторне проходження тестування когнітивних здібностей, передбачатиме виконання / вирішення тих самих завдань (тобто, їх генерування з тестової бази / бібліотеки тестових завдань, розроблених ТОВ «ХГР Україна» і яку має у своєму розпорядженні ВККС), що їх виконували кандидати на посаду судді упродовж затвердженого Комісією графіку (згідно з рішенням від 27 серпня 2025 року № 162/зп-25), з-поміж яких був і позивач. 
Обсяг аргументів, зокрема про неправомірність відмови ВККС у наданні інформації на запити позивача від 18 вересня 2025 року, 01  жовтня 2025 року, у зіставленні зі змістом позовних вимог, тобто способом захисту порушених прав, який обрав позивач, у сукупності дають підстави вважати, що позивач, спираючись на факт відмови ВККС у наданні доступу до завдань, які він виконував під час тестування когнітивних здібностей 12 вересня 2025 року, як способу пересвідчитися у достовірності отриманого щодо себе результату (балів) і прозорості процедури, вимагає повторного проходження тестування когнітивних здібностей в рамках Добору як умови, з якою пов`язується проходження до наступного етапу кваліфікаційного іспиту. 
Суд нагадує, що на виконання приписів Закону № 1402-VIII ВККС у рішенні від 27  серпня 2025 року №  162/зп-25 встановила, що середній допустимий бал третього етапу кваліфікаційного іспиту (тестування когнітивних здібностей) для кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду буде 55 відсотків максимально можливого бала, або 33 бали. Тим самим рішенням Комісія затвердила (визначила) особливості порядку проведення тестування когнітивних здібностей та методики оцінювання його результатів у межах кваліфікаційного іспиту кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду (додаток 2 до рішення від 27 серпня 2025 року  № 162/зп-25). 
Позивач як кандидат на посаду судді, який успішно пройшов попередні два етапи кваліфікаційного іспиту, був допущений і взяв участь у тестуванні когнітивних здібностей; для цього позивач з`явився у визначені ВККС місце, дату і час, відтак пройшов тестування когнітивних здібностей відповідно до встановлених і завчасно оприлюднених Комісією умов / правил. 
Після завершення тестування Програмне забезпечення автоматично зафіксувало набрані позивачем бали (31,03 бала), які відтак записано в аудиторну відомість, у якій - поруч з кількістю балів - є підпис ОСОБА_1 . 
Задокументовану кількість балів ОСОБА_1 . Комісія затвердила Спірним рішенням (порядковий номер  2036 додатку 1 до цього рішення). 
Зважаючи на те, що кількість балів, які позивач набрав на цьому етапі кваліфікаційного іспиту (31,03 бала), менша, ніж 33 бали, тобто менше 55 відсотків максимально можливого бала, що зафіксовано як Програмним забезпеченням (автоматично після завершення тестування), так і задокументовано в аудиторній відомості (поряд з підписом позивача), ВККС, з уваги на встановлені нею ж умови, не мала підстав допустити його ОСОБА_1 до четвертого етапу кваліфікаційного іспиту (тобто, виконання практичного завдання щодо відповідної спеціалізації суду). 
Суд зауважує, що за описаних обставин справи підхід Комісії у цьому питанні, зокрема щодо ухвалення Спірного рішення, був передбачуваний (прогнозований) і мав відповідні підстави, адже набрання учасником Добору  менше середнього допустимого бала тестування щодо когнітивних здібностей, які встановила ВККС, означає - передусім в розумінні цитованих вище приписів статті 74 Закону № 1402-VIII, - що кандидат на посаду судді не склав кваліфікаційного іспиту з вибраної спеціалізації суду. 
Варто додати, що відповідно до визначених ВККС умов тестування когнітивних здібностей та методики оцінювання їх результатів, отриманих за допомогою однієї і тієї самої тестової бази, що її підготувало (розробило) ТОВ «ХГР Україна», проходили усі кандидати на посаду судді в рамках Добору (відповідно до встановленого графіку). Тож зауваги, які висловив позивач у позові щодо розроблення, затвердження і апробації тестових завдань і програмного забезпечення, стосуються загалом усіх кандидатів на посаду судді - учасників Добору, які були допущені до третього етапу кваліфікаційного іспиту в рамках цього Добору.  
Поза тим, обставини / відомості, на які покликається позивач, зокрема щодо укладення договору з ТОВ «ХГР Україна», були відомі до початку тестування когнітивних здібностей, що, втім не стало перепоною для проведення цього тестування, як і участі у ньому усіх учасників Добору, які були допущені, серед яких був позивач. 
Успішно склали цей етап кваліфікаційного іспиту не всі кандидати, які брали участь у Доборі (на цьому етапі), зокрема й позивач. У цій ситуації Суд погоджується з тим, що останній має обґрунтовані мотиви вимагати додаткову інформацію про результати тестування когнітивних здібностей, як і оспорювати відмову у наданні запитуваної інформації, якщо виникнуть підстави. 
Втім, потреба у з`ясуванні додаткової інформації чи незгода з отриманою відповіддю не може слугувати підставою для скасування Спірного рішення як передумови (приводу) для повторного проходження тестування когнітивних здібностей, надто після того, як завдання, які пропонуються для цього тестування, уже почасти стали відомі.
Суд зауважує також, що умови Добору, зокрема третього його етапу (тестування когнітивних здібностей), у якому взяв участь позивач, були заздалегідь публічно оголошені та не зазнали сутнісних змін протягом часу його проведення. Ці умови (вимоги, правила), зокрема в аспекті функціоналу Програмного забезпечення, яке використано для реалізації цієї процедури, а також бібліотеки тестових завдань, яку, на замовлення Комісії, розробило ТОВ «ХГР Україна», стосувалися однаковою мірою всіх учасників конкурсу й позивач не довів, а Суд не виявив, що стосовно нього [позивача] ВККС допустила порушення принципів рівності та недискримінації чи ознак свавільності або протиправності у процесі тестування когнітивних здібностей, які б заперечили достовірність отриманого результату чи, щонайменше, поставили його під сумнів. У цьому зв`язку варто підкреслити, що спосіб тестування когнітивних здібностей та фіксації отриманого результату щодо позивача узгоджується з вимогами Комісії до програмного забезпечення.
Суд звертає увагу, що незважаючи на висловлені сумніви - якщо узагальнити доводи позивача - у придатності тестових завдань як підстави для скасування Спірного рішення в частині балів, які він [позивач] отримав, останній усе ж просить (одна із позовних вимог) заново пройти цей етап кваліфікаційного іспиту. Тобто, підхід (спосіб), який обрав позивач у вимірі описаних правовідносин, у сукупності з висловленими аргументами дозволяє виснувати, що за доводами про порушення з боку Комісії визначених правил тестування когнітивних здібностей (у межах Добору), криється незгода позивача з кількістю балів, отриманих за наслідками тестування когнітивних здібностей, що, власне, унеможливлює допуск до наступного етапу кваліфікаційного іспиту. Знов-таки, ця незгода (позивача як учасника Добору), з уваги, передусім, на те, як закон визначає складові кваліфікаційного іспиту та умови його успішного складення, не може бути підставою для скасування Спірного рішення в окресленій вище частині. 
Інших доводів чи обставин, окрім тих, про які написано вище, які б свідчили про неправомірність дій / рішень Комісії стосовно позивача в аспекті як проведення тестування його когнітивних здібностей, так і ухвалення Спірного рішення, яким затверджено отриманий результат, з-поміж інших, позивача (тобто, кількість балів, які зафіксовані за допомогою Програмного забезпечення, яке Комісія використала для тестування когнітивних здібностей в рамках Добору), останній [позивач] не навів. 
З мотивів, що їх Суд висловив вище, вимоги про повторне проведення тестування когнітивних здібностей ОСОБА_1 у межах кваліфікаційного іспиту теж не мають обґрунтованих підстав для задоволення.
Отже, у вимірі встановлених обставин справи у зіставленні з нормативним регулюванням спірних відносин Суд дійшов висновку, що підстав для задоволення цього позову немає. 
Відповідно до статті 139 КАС України понесені позивачем витрати у виді судового збору за подання цього позову розподілу не підлягають.
Керуючись статтями 139, 241-246, 262, 266, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, Суд, 
ВИРІШИВ:
У задоволенні позову ОСОБА_1 до Вищої кваліфікаційної комісії суддів України про визнання протиправними і скасування рішення, зобов`язання вчинити дії відмовити повністю. 
Рішення Верховного Суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду може бути подана до Великої Палати Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення
Повний текст виготовлено 19 грудня 2025 року. 
Головуючий суддя                                                                      М. І. Смокович
Судді                                                                                          О. В. Кашпур
                                                                                          В. Е. Мацедонська 
                                                                                          Ж. М. Мельник-Томенко
                                                                                          С. А. Уханенко