ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 січня 2026 р. 	Справа № 922/2158/24	
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
Головуючого судді: Перцової Т.С.,
Суддів: Жигилія С.П. , Макаренко Я.М. ,

розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Харківської обласної прокуратури на ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 18.11.2025, головуючий суддя І інстанції: Пасечнік О.В., м. Харків, повний текст складено 18.11.25 по справі № 922/2158/24
за позовом Харківської обласної прокуратури в інтересах держави в особі Державного агентства України ПлейСіті 
до  Товариства з обмеженою відповідальністю «ХАРКІВ ПАЛАС КЛУБ»   
про стягнення заборгованості,
ВСТАНОВИВ

У червні 2024 року Харківська обласна прокуратура в інтересах держави в особі Комісії з регулювання азартних ігор та лотерей (далі – КРАІЛ, позивач) звернулась до Господарського суду Харківської області з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «ХАРКІВ ПАЛАС КЛУБ» (далі – ТОВ «ХАРКІВ ПАЛАС КЛУБ», відповідач), в якому просила стягнути з відповідача до Державного бюджету України заборгованість з плати за ліцензії на провадження діяльності з організації та проведення азартних ігор у розмірі 58494000 грн, 3% річних у розмірі 1926203,61 грн, інфляційні втрати у розмірі 1885813,79 грн, а також судові витрати.
В обґрунтування позову зазначив, що внаслідок порушення відповідачем вимог пункту 2 постанови Кабінету Міністрів України «Про внесення зміни до пункту 1 постанови Кабінету Міністрів України від 18.03.2022 № 314» № 173 від 28.02.2023 та частин 4 та 6 статті 49 Закону України «Про державне регулювання діяльності щодо організації та проведення азартних ігор» від 14 липня 2020 року № 768-ІХ (далі – Закон № 768-ІХ) через невнесення відповідачем до спеціального фонду Державного бюджету України щорічних платежів за другий рік дії ліцензій у сфері діяльності з організації та проведення азартних ігор (2022 рік), строк сплати за які (до 04.04.2023) настав на день анулювання ліцензії (рішення Комісії з регулювання азартних ігор та лотерей (далі – КРАІЛ) від 08.08.2023 № 108)), у ТОВ «ХАРКІВ ПАЛАС КЛУБ» наявна заборгованість на загальну суму 58 494 000,00 грн. 
Крім того, за змістом ч. 2 ст. 625 ЦК України, на вказану суму заборгованості підлягають нарахуванню інфляційні втрати на загальну суму 1 885 813,79 грн та 3 % річних на загальну суму 1 926 203,61 грн, що також підлягають стягненню з відповідача у зв`язку з невиконанням зобов`язань із внесення щорічної плати за ліцензії на провадження діяльності з організації та проведення азартних ігор. 
Таким чином, на переконання позивача, очевидним є порушення відповідачем майнових прав держави, що в свою чергу, підлягають судовому захисту, шляхом пред`явлення до ТОВ «ХАРКІВ ПАЛАС КЛУБ» вимоги про стягнення коштів за нездійснену щорічну плату за провадження діяльності з організації та проведення азартних ігор, з нарахуванням на вказану заборгованість 3% річних та інфляційні втрат.
Наполягав, що така бездіяльність та протиправна поведінка відповідача негативно впливають на фінансовий стан позивача, оскільки сума простроченої заборгованості є великою.
Обґрунтовуючи підстави представництва прокуратурою «інтересів держави» в особі КРАІЛ, Харківська обласна прокуратура зазначила, що державний інтерес у спірних правовідносинах полягає насамперед у забезпеченні належного виконання організатором азартних ігор - ТОВ «ХАРКІВ ПАЛАС КЛУБ» обов`язків, установлених Законом № 768-ІХ, щодо своєчасного внесення плати до Державного бюджету України за провадження господарської діяльності у сфері організації та проведення азартних ігор в Україні. Водночас, невиконання організатором азартних ігор зобов`язань щодо своєчасного внесення плати за отримані відповідні ліцензії, унеможливило витрачання цих коштів на інші цілі визначені статтею 28 Закону України «Про Державний бюджет України на 2023 рік», пов`язані з виконанням державою своїх функцій, зокрема на фінансування закладів освіти щодо виконання робіт на об`єктах, пошкоджених внаслідок ракетних обстрілів під час збройної агресії Російської Федерації проти України, облаштування укриттів та обладнання приміщень системою оповіщення «Повітряна тривога». Таким чином, звернення прокурора з указаним позовом спрямоване на захист і відновлення зазначених державних інтересів, оскільки стягнення відповідних коштів з організатора азартних ігор - ТОВ «ХАРКІВ ПАЛАС КЛУБ» до Державного бюджету України сприятиме своєчасному фінансуванню нагальних потреб держави в умовах воєнного стану, а отже - і зміцненню держави в умовах збройної відсічі агресору. 
З огляду на невиконання відповідачем обов`язків зі сплати до Державного бюджету України коштів за користування ліцензіями, що суперечить інтересам держави та не вжиття КРАІЛ, як органом, уповноваженим державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах, заходів для стягнення з організатора азартних ігор заборгованості перед Державним бюджетом України шляхом звернення до суду з відповідним позовом, відбулося порушення інтересів держави, що і є підставою для звернення прокурора з позовом.
Повідомив, що доказами, що підтверджують фактичні обставини справи та обґрунтовують позовні вимоги, є рішення КРАІЛ про видачу ТОВ «ХАРКІВ ПАЛАС КЛУБ» ліцензій на провадження діяльності з організації та проведення азартних ігор та рішення КРАІЛ про анулювання ліцензій ТОВ «ХАРКІВ ПАЛАС КЛУБ». Оригінали зазначених документів перебувають у КРАІЛ. Обставини, наведені в позові, також підтверджуються листами КРАІЛ від 05.04.2023 № 12-8/719, від 03.07.2023 № 12-8/1350, від 22.08.2023 № 12-8/1767, якими вона зверталась до ТОВ «ХАРКІВ ПАЛАС КЛУБ» щодо необхідності виконання ним зобов`язання із внесення щорічної плати за отримані ліцензії, оригінали яких зберігаються в КРАІЛ. Крім того, доказове значення мають лист Харківської обласної прокуратури від 19.04.2024 № 15/2-256вих-24 на адресу КРАІЛ та відповідь вказаного органу державної влади від 16.05.2024 № 12-9/1699, а також лист Харківської обласної прокуратури від 03.05.2024 на адресу Міністерства культури та інформаційної політики України та відповідь вказаного органу державної влади від 20.05.2024 № 06/15/4517-24 оригінали яких зберігаються в Харківській обласній прокуратурі.
Ухвалою Господарського суду Харківської області від 24 вересня 2024 заяву ТОВ «ХАРКІВ ПАЛАС КЛУБ» про закриття провадження у справі (вх. № 20359 від 13 серпня 2024 року) задоволено.
Провадження у справі № 922/2158/24 за позовом Харківської обласної прокуратури в інтересах держави в особі КРАІЛ до ТОВ «ХАРКІВ ПАЛАС КЛУБ» про стягнення 62 306 017,40 грн закрито, оскільки спір не підвідомчий господарським судам, а підлягає вирішенню в порядку адміністративного судочинства.
Постановою Східного апеляційного господарського суду від 12 листопада 2024 року апеляційну скаргу Харківської обласної прокуратури залишено без задоволення, а ухвалу Господарського суду Харківської області від 24 вересня 2024 року у справі № 922/2158/24 залишено без змін.
Постановою Верховного Суду від 12 березня 2025 року касаційну скаргу заступника керівника Харківської обласної прокуратури залишено без задоволення, а ухвалу Господарського суду Харківської області від 24 вересня 2024 року та постанову Східного апеляційного господарського суду від 12 листопада 2024 року у справі № 922/2158/24 – без змін.
Ухвалою Господарського суду Харківської області від 10 квітня 2025 року справу № 922/2158/24 за позовом Харківської обласної прокуратури в інтересах держави в особі КРАІЛ до ТОВ «ХАРКІВ ПАЛАС КЛУБ» про стягнення заборгованості з плати за ліцензії на провадження діяльності з організації та проведення азартних ігор у сумі 58494000 грн, 3% річних у сумі 1926203,61 грн та інфляційних втрат у розмірі 1885813,79 грн передано за встановленою юрисдикцією до Харківського окружного адміністративного суду.
З наявного у матеріалах справи супровідного листа Господарського суду Харківської області (том 4 а. с. 30) вбачається, що справа № 922/2158/24 надійшла до Харківського окружного адміністративного суду 28.04.2025 за вхідним номером 01-12/44347/25.
Вказане також підтверджується і протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями Харківського окружного адміністративного суду від 28.04.2025 (том 4 а.с. 33).
Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 02 травня 2025 року, залишеною без змін постановою Другого апеляційного адміністративного суду від 30 червня 2025 року, адміністративний позов повернуто позивачу з підстав передбачених пунктом 7 частини четвертої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України (далі – КАС України).
Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 16 червня 2025 року по справі № 922/2158/24 клопотання Харківської обласної прокуратури про заміну сторони у справі - задоволено.
Замінено позивача по справі № 922/2158/24 - Комісію з регулювання азартних ігор та лотерей на правонаступника - Державне агентство України ПлейСіті (код ЄДРПОУ 45883055).
Не погодившись із ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 02 травня 2025 року та постановою Другого апеляційного адміністративного суду від 30 червня 2025 року, заступник керівника Харківської обласної прокуратури 25 липня 2025 року звернувся до Верховного Суду з касаційною скаргою, в якій, посилаючись на порушення судами першої та апеляційної інстанцій норм процесуального права просив їх скасувати та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.
Постановою Верховного Суду від 20 серпня 2025 року у задоволенні клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю «ХАРКІВ ПАЛАС КЛУБ» про закриття касаційного провадження у справі відмовлено.
Касаційну скаргу заступника керівника Харківської обласної прокуратури задоволено.
Ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 02 травня 2025 року та постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 30 червня 2025 року скасовано, а справу № 922/2158/24 направлено до Харківського окружного адміністративного суду для продовження розгляду.
Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 02.10.2025 по справі №922/2158/24 позовну заяву Харківської обласної прокуратури в інтересах держави, в особі Комісії з регулювання азартних ігор та лотерей до Товариства з обмеженою відповідальністю "Харків Палас Клуб" про стягнення 62306017,40 грн - залишено без руху.
Надано позивачу строк десять календарних днів для усунення недоліків позовної заяви з дня отримання копії ухвали суду про залишення позовної заяви без руху.
Роз`яснено позивачу, що якщо недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, не будуть усунуті у встановлений судом строк, суд повертає позовну заяву відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 169 КАС України.
Харківська обласна прокуратура, на виконання вимог вищезазначеної ухвали суду першої інстанції, подала до Харківського окружного адміністративного суду заяву, у якій просила визнати причини пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними.
Поновити прокурору пропущений строк на звернення до адміністративного суду з позовом в інтересах держави в особі Державного агентства України ПлейСіті до ТОВ «ХАРКІВ ПАЛАС КЛУБ» про стягнення заборгованості з плати за ліцензії на провадження діяльності з організації та проведення азартних ігор, інфляційних втрат і трьох процентів річних.
В обґрунтування поданої заяви зазначено про поважність причин пропуску строку звернення до суду, оскільки всі необхідні правові та фактичні підстави для прийняття рішення про представництво інтересів держави у цій справі у прокурора виникли 27.05.2024 після отримання інформації Міністерства культури та інформаційної політики України від 20.05.2024 про критичний стан фінансування заходів із відновлення культурної спадщини, через невиконання відповідачем обов`язку сплатити до бюджету плату за ліцензії на провадження діяльності у сфері організації та проведення азартних ігор, що порушило не лише майнові права держави, а й суспільно значимі інтереси, пов`язані з реалізацією конституційного обов`язку держави щодо охорони культурної спадщини як фундаменту української ідентичності.
Стверджував, що до 27.05.2024 прокурор об`єктивно не мав можливості належним чином обґрунтувати позов та подати його до суду без порушення вимог статті 23 Закону України «Про прокуратуру» щодо наявності підстав для представництва.
З огляду на зазначене, переконував, що прокурор зобов`язаний був отримати інформацію від Міністерства культури та інформаційної політики України щодо спрямування коштів від діяльності грального бізнесу на культурні потреби держави та перевірити дотримання Комісією з регулювання азартних ігор та лотерей і суб`єктами господарювання вимог законодавства щодо сплати обов`язкових платежів. Такі запити, відповіді на них та отримані документи є належними доказами, що підтверджують активну і добросовісну позицію прокурора, який діяв у межах процесуального алгоритму, визначеного Законом України «Про прокуратуру» від 14 жовтня 2014 року № 1697-VII (далі – Закон № 1697-VII), КАС України та практикою Європейського суду з прав людини.
Наполягав, що дії прокурора щодо збору доказів, отримання інформації від відповідних органів свідчать про активне, сумлінне та пропорційне виконання ним обов`язків, передбачених законом, а відтак пропуск строку звернення до суду має бути визнано таким, що стався з поважних причин та зумовлений виключно об`єктивними обставинами, необхідними для належного забезпечення доказової бази та захисту державних інтересів. зокрема тривалістю процесу отримання офіційних підтверджень, необхідних для законного прийняття рішення про представництво інтересів держави у суді.
Зауважив, що після встановлення підстав для представництва Харківська обласна прокуратура, відповідно до вимог абзацу 3 частини 4 статті 23 Закону № 1697-VII, 14.06.2024 листом повідомила КРАІЛ про прийняття рішення про представництво інтересів держави в суді та у найкоротший строк – 21.06.2024 подала до суду позовну заяву.
Посилаючись на правову позицію Верховного Суду, викладену у постанові від 20.10.2025 у справі № 320/39008/24, зазначив, що фактична обізнаність прокурора про наявність підстав для звернення до адміністративного суду виникає лише тоді, коли внаслідок реалізації своїх повноважень, визначених законом, він отримує достатню сукупність даних, які дозволяють ідентифікувати порушення публічного інтересу і підтвердити його документально.
Вважав, що обставини справи доводять, що саме отримання сукупності доказів було необхідним і об`єктивно зумовленим для реалізації повноважень прокурора та належного захисту інтересів держави. Отже, виключність виявлених обставин, добросовісність та своєчасність дій прокурора, а також суспільна важливість інтересів держави, що захищаються прокурором у цій справі, свідчать про поважність причин пропуску строку звернення до суду та обґрунтованість поданого клопотання про його поновлення.
Звернув увагу, що позовна заява прокурора щодо стягнення плати за ліцензії є новим спором, щодо якого на момент пред`явлення була відсутня судова практика, після отримання висновку Верховного Суду щодо підсудності справи адміністративному суду справа передана за встановленою юрисдикцією відповідно до частини 4 статті 278 ГПК України.
Стверджував, що передача справи відповідно до вказаної норми не передбачає повторного пред`явлення позову та не перериває провадження; отже, для цілей обчислення строків датою звернення слід вважати дату первісного подання позову до суду. 
Ураховуючи викладене, переконував, що Харківська обласна прокуратура звернулася до господарського суду з позовом про стягнення заборгованості з ТОВ «ХАРКІВ ПАЛАС КЛУБ» з дотриманням строків звернення до суду, додержанням вимог процесуального закону щодо форми та порядку подання позовної заяви, за обставинами, які містили виключну правову проблему, та, після отримання правової позиції Верховного Суду щодо юрисдикції нової категорії спорів про стягнення з організаторів азартних ігор заборгованості з плати за ліцензії, для забезпечення безперервності провадження щодо розгляду справи № 922/2158/24, одразу подала заяву про передачу справи за визначеною юрисдикцією, яка задоволена ухвалою Господарського суду Харківської області від 10.04.2025.
Наполягав, що у цій справі обставини, на які посилається прокурор, безпосередньо унеможливлювали своєчасне звернення до суду. Протягом строку, який суд вважає пропущеним, прокурор не володів повним обсягом даних, необхідних для належного обґрунтування наявності виключних обставин для представництва інтересів держави відповідно до статті 23 Закону України «Про прокуратуру».
Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 18.11.2025 по справі №922/2158/24 заяву представника позивача про поновлення процесуального строку звернення до суду - залишено без задоволення.
Позовну заяву Харківської обласної прокуратури в інтересах держави, в особі Державного агентства України ПлейСіті до Товариства з обмеженою відповідальністю "Харків Палас Клуб" про стягнення 62306017,40 грн - повернуто позивачу.
Прокурор, не погодившись із вказаною ухвалою суду першої інстанції, подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на неповне з`ясування обставин, які мають значення для справи, неправильне застосування норм матеріального та порушення норм процесуального права, просить суд апеляційної інстанції ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 18.11.2025 скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.
В обґрунтування вимог апеляційної скарги наполягав, що до моменту звернення до суду прокурор зобов`язаний зібрати докази наявності порушення інтересів держави; перевірити, чи здійснює відповідний суб`єкт владних повноважень належний захист таких інтересів; у разі бездіяльності цього органу – письмово повідомити його про намір звернутися до суду, надавши час для самостійного реагування і лише після виконання цих дій у прокурора виникає право на звернення до суду, а отже починає обчислюватися строк, визначений частиною 2 статті 122 КАС України.
Зауважив, що лише 16.05.2024 прокуратурою отримано інформацію КРАІЛ, викладену у листі № 12-9/1699, до якої було долучено копії матеріалів ліцензійної справи ТОВ «ХАРКІВ ПАЛАС КЛУБ» та детальний розрахунок інфляційних втрат та 3 % річних за спірною заборгованістю. Отримані докази підтвердили здійснення відповідачем господарської діяльності на підставі виданих ліцензій та наявність заборгованості зі сплати відповідних платежів, а інформацією Міністерства культури та інформаційної політики України від 20.05.2024 №06/15/4517-24 (отримана Харківською обласною прокуратурою 27.05.2025) про відсутність достатніх коштів на фінансування потреб культурної спадщини доведено наявність виключних обставин, що потребували необхідність вжиття прокурором заходів із захисту порушених суспільних інтересів.
Переконував, що публічний фінансовий інтерес держави у сфері регулювання азартних ігор полягає не лише у забезпеченні надходжень до бюджету, але й у гарантуванні сталості фінансових потоків, передбачених для фінансування державних програм. Ліцензійні платежі суб`єктів, які здійснюють діяльність з організації азартних ігор, спрямовуються до державного бюджету та мають цільове спрямування, зокрема для охорони культурної спадщини, проведення реставраційних робіт, збереження об`єктів національного значення та підтримки культурних ініціатив. Несплата таких платежів, особливо в умовах збройної агресії та масштабних руйнувань культурної інфраструктури, становить пряме порушення публічного інтересу і суттєво впливає на здатність держави виконувати конституційні функції. Відтак, прокурор у даній справі виконував не просто функцію стягнення боргу, а реалізовував державну політику у сфері захисту культурної спадщини, забезпечення надходжень до державного бюджету та підтримки стійкості державних інституцій.
При цьому, невиконання організатором азартних ігор зобов`язань із своєчасного внесення плати за отримані відповідні ліцензії також унеможливило витрачання цих коштів на інші цілі, визначені статтею 28 Закону України «Про Державний бюджет України на 2023 рік», пов`язані з виконанням державою своїх функцій, зокрема на фінансування закладів освіти щодо виконання робіт на об`єктах, пошкоджених унаслідок ракетних обстрілів під час збройної агресії Російської Федерації проти України, облаштування укриттів та обладнання приміщень системою оповіщення «Повітряна тривога», що беззаперечно порушує державні інтереси у спірних правовідносинах.
З огляду на вищевказане, наполягав, що лише після отримання інформації Міністерства культури та інформаційної політики України від 20.05.2024 прокурором встановлено виключні обставини, що підтверджують суспільну та державну значимість порушених інтересів, а саме – про критичну потребу у забезпеченні фінансування відновлення об`єктів культурної спадщини, пошкоджених унаслідок збройної агресії Російської Федерації, зокрема за рахунок надходжень від ліцензійних платежів організаторів азартних ігор. До цього ж моменту прокурор об`єктивно не мав можливості належним чином обґрунтувати позов та подати його до суду без порушення вимог статті 23 Закону № 1697-VII щодо наявності підстав для представництва.
Отже, на переконання апелянта, саме з 27.05.2024 у прокурора виникли всі необхідні правові та фактичні підстави для прийняття рішення про представництво інтересів держави у цій справі.
Зауважив, що звернення прокурора з указаним позовом спрямоване на захист і відновлення зазначених державних інтересів, оскільки стягнення відповідних коштів з організатора азартних ігор – ТОВ «ХАРКІВ ПАЛАС КЛУБ» до Державного бюджету України сприятиме своєчасному фінансуванню нагальних потреб держави в умовах воєнного стану, а отже і зміцненню держави в умовах збройної відсічі агресору.
Переконував, що суд першої інстанції мав враховувати обставини того, що прокурор належним чином виконав усі дії зі збору документів, отримав офіційні відповіді органів, встановив системність порушень, виявив бездіяльність уповноваженого органу та сформував позов, однак, суд першої інстанції залишив поза увагою вищевказані обставини та не надав оцінку спору саме у світлі сучасних умов воєнного часу, що мало наслідком безпідставне повернення позовної заяви з мотивів пропуску строку звернення до суду без поважних на те причин.
Стверджував, що повернення позову у справі, де оскаржується несплата понад 62 мільйонів гривень, фактично позбавляє державу можливості відновити свої порушені права та створює ризики безкарності для суб`єкта господарювання, який порушує законодавство у регульованій сфері. Таке втручання у право держави на ефективний судовий захист є надмірним та непропорційним.
Крім того, зауважив, що позовна заява прокурора щодо стягнення плати за ліцензії є новим спором, щодо якого на момент пред`явлення була відсутня судова практика, а тому лише після отримання висновку Верховного Суду щодо підсудності справи адміністративному суду справа на підставі ухвали Господарського суду Харківської області від 10 квітня 2025 року справу № 922/2158/24 передано за встановленою юрисдикцією до Харківського окружного адміністративного суду, що не передбачає повторного пред`явлення позову та не перериває провадження.
Підсумовуючи викладене, зазначив, що процедура надання офіційної інформації не залежала від прокурора, який у межах своїх повноважень здійснював усі необхідні дії для збору доказів, а тому, затримка у поданні позову була зумовлена об`єктивними чинниками, які не перебували під контролем прокурора. Причини, що перешкоджали своєчасному зверненню до суду, існували протягом усього строку, який суд визнав пропущеним, при цьому, прокурор діяв без зволікання після усунення обставин, які перешкоджали зверненню до суду, що підтверджується належними та допустимими доказами — офіційними запитами прокурора до МКІП, КРАІЛ та органів ДПІ, та відповідями на них, що надані до суду разом із позовною заявою. Будь-яке передчасне звернення до суду без проходження цієї процедури порушило б принцип законності і могло б поставити під сумнів правомірність дій прокурора.
Враховуючи викладене, наполягав, що Харківська обласна прокуратура з дотриманням строків звернення до суду, додержанням вимог процесуального закону щодо форми та порядку подання позовної заяви, звернулася до господарського суду з позовом про стягнення заборгованості з ТОВ «ХАРКІВ ПАЛАС КЛУБ», за обставинами які містили виключну правову проблему.
В іншій частині зміст апеляційної скарги дублює зміст заяви про поновлення строку звернення до суду, поданої до суду першої інстанції.
У надісланому до суду апеляційної інстанції відзиві на апеляційну скаргу, відповідач просив у задоволенні апеляційної скарги Харківської обласної прокуратури на ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 18.11.2025 у справі №922/2158/24 відмовити повністю, а ухвалу суду першої інстанції залишити без змін.
В обґрунтування відзиву зазначив, що позивачем пропущено строк звернення до адміністративного суду, передбачений приписами частини 2 статті 122 КАС України, а підстави зазначені прокуратурою у заяві про поновлення строку звернення до суду є неповажними з огляду на наступне.
Так, на переконання відповідача, прокуратура у цій справі не є позивачем, а лише представником, натомість позивачем є Державне агентство України ПлейСіті (далі – ПлейСіті) як правонаступник КРАІЛ, при цьому, відповідно до приписів частини 5 статті 53 та частини 2 статті 122 КАС України, строк звернення до суду обчислюється саме для позивача, а не для його представника, однак усі доводи апеляційної скарги побудовані навколо моменту, коли «прокурор дізнався», що є юридично нерелевантним.
Стверджував, що підстави для звернення з позовом виникли щонайменше з моменту анулювання ліцензій 08.08.2023, відтак тримісячний строк звернення до суду, встановлений статтею 122 КАС України, сплив ще у 2023 році, однак до суду з позовом прокурор звернувся лише у червні 2024 року, не зазначивши жодних поважних причин пропуску строку самим позивачем.
Вважав, що листування між державними органами, внутрішні бюджетні обмеження чи пізніше отримання інформації не є об`єктивними непереборними перешкодами та, згідно з усталеною практикою Верховного Суду, не зупиняють і не поновлюють перебіг строку, оскільки тривала бездіяльність органів державної влади не може легалізовувати пропуск строку звернення до суду.
Звернув увагу, що у матеріалах справи наявний лист КРАІЛ від 16.05.2024 № 12-9/1699 в якому зазначається, що останній своїми листами ще від 14.08.2023 № 15-9/1684 та від 26.09.2023 № 15-9/2070 звертався до Офісу Генерального прокурора для вирішення питання про встановлення підстав для представництва інтересів держави в суді у зв`язку з обмеженими видатками на сплату судового збору за подання позовних заяв майнового характеру.
Тобто, прокуратурі було відомо про обставини несплати ТОВ «ХАРКІВ ПАЛАС КЛУБ» плати за ліцензії, а також не звернення КРАІЛ з майновим позовом до Товариства щодо стягнення заборгованості у зв`язку з несплатою плати за ліцензії ще у серпні 2023 року, а тому, саме з серпня 2023 року у прокуратури було три місяці для звернення до суду з позовом про стягнення коштів з ТОВ «ХАРКІВ ПАЛАС КЛУБ», проте, відповідного здійснено не було.
Тільки у червні 2024 року, тобто майже через рік як останній стало відомо про обставини необхідності звернення до суду, Харківська обласна прокуратура в інтересах держави в особі КРАІЛ звернулась до Господарського суду Харківської області з позовом до ТОВ «ХАРКІВ ПАЛАС КЛУБ» про стягнення заборгованості з плати за ліцензії на провадження діяльності з організації та проведення азартних ігор без зазначення обставин, які становили об`єктивну непереборну перешкоду для звернення до суду у визначені процесуальним законом строки.
Посилаючись на правову позицію Великої Палати Верховного Суду від 13.02.2019 у справі № 826/13768/16, зазначив, що направлення прокурором листів до відповідних державних органів щодо здійснення заходів захисту інтересів держави не зупиняє та не перериває перебігу встановленого процесуальним законом строку звернення до суду, а тому, отримання прокуратурою листів КРАІЛ від 16.05.2024 та Міністерства культури та інформаційної політики України від 20.05.2024 не можуть вважатись поважною підставою для поновлення строку звернення до суду з цим позовом.
З урахуванням висновків Верховного Суду, викладених у постановах від 23.08.2023 у справі № 380/7024/22, від 21.09.2023 у справі № 380/7550/22, від 13.02.2024 у справі № 340/3868/23, від 18.02.2025 у справі № 320/10110/24, від 24.02.2025 у справі № 380/20376/23 зазначив, що за своєю правовою природою повідомлення прокурором відповідного суб`єкта владних повноважень про майбутнє звернення прокурора до суду, витребування ним документів для підтвердження підстав представництва в суді не може слугувати механізмом продовження встановлених законом строків звернення до суду з адміністративним позовом, оскільки це призведе до постійного збереження стану невизначеності у публічно-правових відносинах, порушення стабільності у діяльності суб`єктів владних повноважень щодо виконання ними своїх функцій. Направлення прокурором листів до відповідних державних органів щодо здійснення заходів захисту інтересів держави не зупиняє та не перериває перебігу встановленого процесуальним законом тримісячного строку звернення до суду.
Враховуючи вищевикладене наполягав, що апеляційна скарга є необґрунтованою та безпідставною, натомість оскаржуване рішення було ухвалено судом першої інстанції з врахуванням усіх фактичних обставин, чинного законодавства та судової практики.
ПлейСіті також скористалось передбаченим КАС України правом та подало до Другого апеляційного адміністративного суду відзив на апеляційну скаргу, у якому просило суд апеляційної інстанції задовольнити апеляційну скаргу Харківської обласної прокуратури на ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 18.11.2025 за позовною заявою Харківської обласної прокуратури в інтересах держави в особі Державного агентства України ПлейСіті до ТОВ «Харків Палас Клуб» про стягнення заборгованості, в повному обсязі.
Ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 18.11.2025 скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.
В обґрунтування відзиву зазначило, що лише після отримання 27.05.2024 інформації від Міністерства культури та інформаційної політики України прокурором встановлено виключні обставини, що підтверджують суспільну та державну значимість порушених інтересів, а саме – критичну потребу у забезпеченні фінансування відновлення об`єктів культурної спадщини, пошкоджених унаслідок збройної агресії російської федерації, зокрема за рахунок надходжень від ліцензійних платежів організаторів азартних ігор, у зв`язку з чим, у прокурора виникли всі необхідні правові та фактичні підстави для прийняття рішення про представництво інтересів держави у цій справі, що не взято до уваги судом першої інстанції.
Крім того, вважав, що судом першої інстанції не враховано висновки Верховного Суду, викладені у постанові від 20.10.2025 у справі № 320/39008/23, відповідно до яких фактична обізнаність прокурора про наявність підстав для звернення до адміністративного суду виникає лише тоді, коли внаслідок реалізації своїх повноважень, визначених законом, він отримує достатню сукупність даних, які дозволяють ідентифікувати порушення публічного інтересу і підтвердити його документально.
З огляду на вищевикладене, переконував, що строк пропущений з поважних причин, оскільки прокурор діяв добросовісно, своєчасно вжив заходів для збирання та перевірки доказів, що підтверджують підстави представництва інтересів держави, а затримка у поданні позову зумовлена виключно об`єктивними обставинами, не залежними від його волі, зокрема тривалістю процесу отримання офіційних підтверджень, необхідних для законного прийняття рішення про представництво інтересів держави у суді.
Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 311 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).
Згідно з частиною 4 статті 229 КАС України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Колегія суддів, вислухавши суддю-доповідача, перевіривши в межах апеляційної скарги рішення суду першої інстанції, доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з огляду на таке.
Судом першої інстанції встановлено, що за твердженнями позивача, заборгованість за плати за ліцензії виникла 04.04.2023, тобто пов`язана із закінченням тридцятиденного строку після набрання чинності постанови Кабінету міністрів України від 28.02.2023 № 173 «Про внесення зміни до пункту 1 постанови Кабінету Міністрів України від 18 березня 2022 р. № 314» (далі – Постанова № 173), якою було скасовано пільгу для всіх організаторів азартних ігор щодо автоматичного продовження строків дії діючих строкових ліцензій на період воєнного стану та три місяці з дня його припинення чи скасування, а також скасовано відстрочення на періодичні, чергові платежі за такими ліцензіями на вказаний строк.
Внаслідок несплати відповідачем щорічної плати за другий рік дії ліцензій у розмірі 58494000 грн, 08.08.2023 Комісією з регулювання азартних ігор та лотерей анульовало всі ліцензії відповідача своїм рішенням № 108 «Про анулювання ТОВ «ХАРКІВ ПАЛАС КЛУБ» ліцензії на провадження діяльності з організації та проведення азартних ігор у гральних закладах та ліцензій на гральні автомати, гральні столи та гральні столи з кільцем рулетки» (далі – Рішення № 108).
21.06.2024 до Господарського суду Харківської області позивачем було подано позов у даній справі з позовними вимогами про стягнення з відповідача 62306017,40 грн заборгованості з плати за ліцензії, з яких заборгованість з плати за ліцензії складає 58494000 грн, 1885813,79 грн інфляційні втрати та 1926203,61 - 3 % річних.
Повертаючи позовну заяву, суд першої інстанції виходив з того, що позов подано з порушенням тримісячного строку, встановленого частиною 2 статті 122 КАС України, а позивач не навів достатніх та переконливих аргументів на підтвердження наявності об`єктивних, непереборних та істотних перешкод на звернення до суду, які б завадили йому звернутися з цим позовом протягом встановленого законом строку, у зв`язку з чим, наведені позивачем обставини суд визнав недостатніми для висновку про те, що позивач своєчасно звернувся до суду.
Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи та доводам апеляційної скарги, а також виходячи з меж апеляційного перегляду справи, визначених статтею 308 КАС України, колегія суддів зазначає наступне.
Частиною першою статті 5 КАС України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду за захистом, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.
Згідно з частинами першою, другою статті 171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи:
1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність;
2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником);
3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу;
4) належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності;
5) позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними);
6) немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.
Суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.
За визначенням, наведеним у частині 6 статті 161 КАС України, у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.
На виконання частини 1 статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.
За приписами пунктів 1, 9 частини 4 статті 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо: позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк; у випадках, передбачених частиною другою статті 123 цього Кодексу.
Відповідно до частин 1, 2 статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.
Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.
На виконання положень частин 1 та 2 статті 122 КАС України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
Згідно з абзацом 2 частини другої статті 122 КАС України для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень встановлюється тримісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб`єкту владних повноважень право на пред`явлення визначених законом вимог. Цим Кодексом та іншими законами можуть також встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень.
Послідовною та усталеною є практика Верховного Суду, відображена зокрема у постанові від 25 березня 2025 року по справі № 160/4460/24, відповідно до якої, у справах за позовами прокурора в інтересах держави встановлюється тримісячний строк звернення до суду, який обчислюється з моменту, коли прокурор дізнався або повинен був дізнатися про порушення інтересів держави та підстави для їх захисту.
Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (частина 3 вказаної вище статті).
Отже, чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.
Таким чином, строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. При цьому перебіг такого строку починається з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
Практика Європейського суду з прав людини також свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав (справа Стаббігс на інші проти Великобританії, справа Девеер проти Бельгії).
Колегія суддів наголошує, що дотримання строків звернення до адміністративного суду є однією з умов дисциплінування учасників публічно-правових відносин у випадку, якщо вони стали спірними. У випадку пропуску строку звернення до суду, підставами для визнання поважними причин такого пропуску є лише наявність обставин, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами.
Інститут строків у адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.
Питання ж поважності причин пропуску строку звернення до суду є оціночним та залежить від доказів, якими підтверджуються обставини та підстави такого пропуску.
Оцінюючи поважність підстав несвоєчасного звернення до суду, слід виходити з того, що причина пропуску строку є поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина (або кілька обставин), яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом або судом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.
Законодавче обмеження строку оскарження судового рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах.
Відповідно до правових висновків Європейського Суду з прав людини, право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (пункт 33 рішення у справі "Перетяка та Шереметьєв проти України" від 21 грудня 2010 року, заява № 45783/05). Норми, що регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (пункти 22 - 23 рішення у справі "Мельник проти України" від 28 березня 2006 року, заява № 23436/03).
У пункті 45 рішення Європейського суду з прав людини "Перез де Рада Каванілес проти Іспанії" від 28.10.1998, зазначено про те, що процесуальні строки (строки позовної давності) є обов`язковими для дотримання; правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності; зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані.
У справі "Gradescolo S.R.L. проти Молдови" Суд послався на прецедентне право щодо дотримання вимог стосовно допустимості застосування процесуального закону, як важливого аспекту права на справедливий судовий розгляд. Роль позовної давності має велике значення під час інтерпретації преамбули конвенції, відповідна частини якої проголошує верховенство закону, що є обов`язком для країн, які підписали Конвенцію. Дотримання строку звернення є однією з умов реалізації права на позов і тісно пов`язано з реалізацією права на справедливий суд. Наявність такої умови запобігає зловживанням і погрозам звернення до суду. Її відсутність призводила б до постійного збереження стану невизначеності у правовідносинах.
За загальним правилом перебіг строку на звернення до адміністративного суду починається від дня виникнення права на адміністративний позов, тобто, коли особа дізналася або могла дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.
Також колегія суддів вважає за необхідне зазначити, що обмеження строку звернення до суду шляхом встановлення відповідних процесуальних строків, не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя (Рішення Конституційного Суду України від 13 грудня 2011 року № 17-рп/2011). Такі обмеження направленні на досягнення юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулюють учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків та поважати права та інтереси інших учасників правовідносин.
Крім того, у постанові від 13 лютого 2019 року у справі № 826/13768/16 Велика Палата Верховного Суду дійшла висновку, що у випадках звернення до суду суб`єкта владних повноважень (прокурора) відлік строку для звернення до суду цей Кодекс пов`язує з виникненням підстав, що надають йому право на таке звернення. Водночас строки покликані забезпечити належне здійснення правосуддя і дотримання принципів визначеності, і сторонам слід очікувати, що ці норми будуть застосовані.
Враховуючи викладене вище, початок перебігу строку, встановленого для подання до суду позову стосується всіх суб`єктів, які мають намір та право оскаржувати рішення суду, та не пов`язується із відповідними функціями та компетенцією суб`єкта, адже інше призводить до можливості держави через такі дії практично необмежено у часі реалізувати право на звернення до суду за власним волевиявленням.
Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 25 вересня 2023 року у справі № 380/8650/22.
Поняття "особа повинна" слід тлумачити як неможливість незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися, а не обов`язок особи дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав, якщо особа знала про обставини прийняття рішення чи вчинення дій, і не було перешкод для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені.
Для вирішення питання про правильність застосування судом першої інстанції строку звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів особи необхідно з`ясувати, яким саме рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені права цієї особи, коли розпочався перебіг цього строку.
Так, предметом спору до даній справі є стягнення з відповідача до Державного бюджету України заборгованості з плати за ліцензії на провадження діяльності з організації та проведення азартних ігор у розмірі 58494000 грн, 3% річних у розмірі 1926203,61 грн та інфляційних втрат у розмірі 1885813,79 грн, яка виникла 04.04.2023, після закінчення тридцятиденного строку з дня набрання чинності Постановою № 173, якою було скасовано пільгу для всіх організаторів азартних ігор щодо автоматичного продовження строків дії діючих строкових ліцензій на період воєнного стану та три місяці з дня його припинення чи скасування, а також скасовано відстрочення на періодичні, чергові платежі за такими ліцензіями на вказаний строк.
Слід зауважити, що саме несплати відповідачем щорічної плати за другий рік дії ліцензій у розмірі 58494000 грн, слугувало підставою для прийняття КРАІЛ рішення № 108 про анулювання 08.08.2023 всіх ліцензій відповідача.
Обґрунтовуючи поважність причин пропуску строку звернення до суду з цим позовом, Харківська обласна прокуратура зазначає, що виключні обставини, які підтвердили необхідність вжиття прокурором заходів із захисту порушених суспільних інтересів, були встановлені прокурором лише на підставі інформації Міністерства культури та інформаційної політики України від 20.05.2024 № 06/15/4517-24 (отриманої Харківською обласною прокуратурою 27.05.2025).
Разом з цим, з наявного в матеріалах справи листа КРАІЛ від 16.05.2024 № 12-9/1699 (том 1 а.с. 72 – 74), надісланого у відповідь на лист Харківської обласної прокуратури від 19.04.2024 № 15/2-256ВИХ-24, колегією суддів встановлено та не заперечується прокурором, що КРАІЛ у зв`язку з обмеженими видатками на сплату судового збору за подання позовних заяв майнового характеру була позбавлена можливості звернутися до суду з позовними заявами про стягнення заборгованості у зв`язку з несплатою плати за ліцензії та листами від 14.08.2023 № 15-9/1684 та від 26.09.2023 № 15-9/2070 звернулася до Офісу Генерального прокурора для вирішення питання про встановлення підстав для представництва інтересів держави в суді з метою стягнення заборгованості у зв`язку з несплатою плати за ліцензії.
Дослідивши зміст листа Харківської обласної прокуратури від 19.04.2024 № 15/2-256ВИХ-24 (том. 1 а.с. 69), колегією суддів встановлено, що Харківською обласною прокуратурою саме за дорученням Офісу Генерального прокурора опрацьовано інформацію КРАІЛ, якою поінформовано про несплату організатором азартних ігор до спеціального фонду державного бюджету щорічної плати за наступний рік дії ліцензії у сфері діяльності з організації та проведення азартних ігор.
У вказаному листі також зазначено, що за інформацією КРАІЛ, ТОВ «ХАРКІВ ПАЛАС КЛУБ» (код ЄДРПОУ 44267136) анульовано ліцензії у зв`язку з наявною заборгованістю в організатора азартних ігор зі сплати щорічної плати на наступний рік дії ліцензії у сфері діяльності з організації та проведення азартних ігор на загальну суму 58494000,00 грн.
З огляду на викладене, з метою реалізації органами прокуратури конституційної функції представництва інтересів держави в суді, Харківська обласна прокуратура просила надати ґрунтовну інформацію із зазначених питань та належним чином засвідчені документи відповідно до переліку.
Крім того, з наявного в матеріалах справи листа Харківської обласної прокуратури до в.о. начальника ГУ ДПС у Харківській області від 03.05.2024 № 15/2-295вих-24 (том 1 а. с. 87), вбачається, що Харківською обласною прокуратурою за дорученням Офісу Генерального прокурора опрацьовується інформація КРАІЛ, якою поінформовано про несплату організатором азартних ігор до спеціального фонду державного бюджету щорічної плати за наступний рік дії ліцензії у сфері діяльності з організації та проведення азартних ігор.
З огляду на викладене, з метою реалізації органами прокуратури конституційної функції представництва інтересів держави у суді, прокурор просив надати копії річної фінансової звітності ТОВ «ХАРКІВ ПАЛАС КЛУБ» за 2022-2023 роки та квартальної фінансової звітності цього товариства за 3 місяці 2024 року, а також проінформувати про наявність у вказаного платника податкового боргу, вказати його розмір і період утворення.
У відповідь на вказаний запит ГУ ДПС у Харківській області 16.05.2024 скерувало на адресу Харківської обласної прокуратури лист № 244118-24 разом з копіями фінансової звітності ТОВ «ХАРКІВ ПАЛАС КЛУБ» за запитувані періоди із зазначенням інформації про відсутність заборгованості з податків, зборів, платежів по вказаному підприємству.
14.06.2024 Харківська обласна прокуратура направила на адресу КРАІЛ лист № 15/2-388вих-24, яким повідомила позивача про прийняття рішення про представництво інтересів держави в особі КРАІЛ шляхом пред`явлення позову до ТОВ «ХАРКІВ ПАЛАС КЛУБ» про стягнення заборгованості з плати за ліцензії на провадження діяльності з організації та проведення азартних ігор у загальній сумі 58494000,00 грн, інфляційних втрат та трьох процентів річних у загальній сумі 3812017,40 грн.
З аналізу вищенаведених документів вбачається та не спростовується Харківською обласною прокуратурою, що Офіс Генерального прокурора був проінформований про анулювання ліцензії ТОВ «ХАРКІВ ПАЛАС КЛУБ» та наявність у відповідача заборгованості з плати за ліцензії на провадження діяльності з організації та проведення азартних ігор у розмірі 58494000 грн, 3% річних у розмірі 1926203,61 грн, інфляційних втрат у розмірі 1885813,79 грн задовго до початку вчинення дій Харківською обласною прокуратурою зі збору інформації по спірному питанню, а саме, після отримання листів КРАІЛ від 14.08.2023 № 15-9/1684 та від 26.09.2023 № 15-9/2070, яка, з посиланням на відсутність коштів для сплати судового збору задля самостійного звернення до суду з позовом, зверталась до Офісу Генерального прокурора для вирішення питання про встановлення підстав для представництва прокурором інтересів держави в суді з метою стягнення заборгованості у зв`язку з несплатою плати за ліцензії відповідачем.
Важливо зауважити, що згідно зі статтею 1 Закону № 1697-VII, прокуратура України становить єдину систему, яка в порядку, передбаченому цим Законом, здійснює встановлені Конституцією України функції з метою захисту прав і свобод людини, загальних інтересів суспільства та держави.
Відповідно до приписів частини 1 статті 8 Закону № 1697-VII Офіс Генерального прокурора організовує та координує діяльність усіх органів прокуратури, забезпечує належне функціонування Єдиного реєстру досудових розслідувань та його ведення органами досудового розслідування, визначає єдиний порядок формування звітності про стан кримінальної протиправності і роботу прокурора з метою забезпечення ефективного виконання функцій прокуратури, а також здійснює управління об`єктами державної власності, що належать до сфери управління Офісу Генерального прокурора.
Встановлені колегією суддів обставини свідчать про те, що Офіс Генерального прокурора, щонайменше з кінця серпня 2023 року – початку жовтня 2023 року (з урахуванням строків на поштову пересилку листів) був обізнаний про наявність у ТОВ ХАРКІВ ПАЛАС КЛУБ» заборгованості, яка є предметом спору у цій справі.
Саме невнесенням відповідачем до спеціального фонду Державного бюджету України щорічних платежів за другий рік дії ліцензій у сфері діяльності з організації та проведення азартних ігор (2022 рік), строк сплати за які (до 04.04.2023) настав на день анулювання ліцензії (08.08.2023), прокурор обґрунтовує порушення інтересів держави у цій справі. 
Відомостей про отримання будь-яких інших нових відомостей, які б доповнили первинно отримані Офісом Генерального прокурора у серпні та вересні 2023 року та слугували підставою для звернення до суду з цим позовом, прокуратурою ані у позові ані у клопотанні про поновлення строку звернення до суду з цим позовом не вказано.
Крім того, з урахуванням того, що ще в серпні та вересні 2023 року Офісу Генерального прокурора було відомо про необхідність вирішення питання про встановлення підстав для представництва інтересів держави в суді з метою стягнення вищевказаної заборгованості у зв`язку з несплатою плати за ліцензії відповідачем, твердження прокурора про необхідність повторного отримання таких даних від КРАІЛ у 2024 році є необґрунтованим.
Отже, починаючи щонайменше з жовтня 2023 року розпочався перебіг тримісячного строку звернення прокуратури до суду з позовом про стягнення коштів з ТОВ «ХАРКІВ ПАЛАС КЛУБ», проте відповідного здійснено не було.
Разом з цим, з матеріалів справи достеменно вбачається, що перші дії за дорученням Офісу Генерального прокурора були вчинені Харківською обласною прокуратурою лише 19.04.2024, тобто через вісім місяців після направлення КРАІЛ першого листа від 14.08.2023 № 15-9/1684.
У постанові від 13.02.2019 у справі № 826/13768/16 Велика Палата Верховного Суду звернула увагу на те, що обставини виявлення прокурором під час здійснення процесуального керівництва у кримінальному провадженні відповідних порушень інтересів держави, які підлягають захисту в суді, поза межами строку звернення до суду повинні враховуватися судами як поважні причини пропуску строку звернення до адміністративного суду, якщо прокурор звернувся до суду протягом встановленого законом строку звернення з дня виявлення таких порушень. Проте, направлення прокурором листів до відповідних державних органів щодо здійснення заходів захисту інтересів держави не зупиняє та не перериває перебігу встановленого процесуальним законом строку звернення до суду.
Колегія суддів вважає застосовним наведений висновок Великої Палати Верховного Суду до спірних правовідносин, які склалися в межах розгляду цієї справи та зазначає, що звернення прокурора, з метою витребування ним документів для підтвердження підстав представництва інтересів держави в суді не можуть слугувати механізмом продовження встановлених законом строків звернення до суду з адміністративним позовом, оскільки це призведе до постійного збереження стану невизначеності у публічно-правових відносинах, порушення стабільності у діяльності суб`єктів владних повноважень щодо виконання ними своїх функцій.
Слід зазначити, що прокурор не спростовує та фактично не заперечує обставини щодо отримання інформації про наявність у ТОВ «ХАРКІВ ПАЛАС КЛУБ» спірної заборгованості первинно ще у серпні 2023 року (у вересні 2023 року –повторно), разом з цим і не наводить об`єктивних причин, які перешкоджали б йому вчинити такі дії у межах встановлених строків.
Відповідно до пункту 4 Наказу Офісу Генерального прокурора «Про організацію діяльності прокурорів щодо представництва інтересів держави в суді» від 21.08.20.20 № 389 (далі – Наказ № 389) органи прокуратури зобов`язані отримувати відомості для встановлення наявності підстав для застосування представницьких повноважень отримувати з: інформації, що надходить до органів прокуратури від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, інших суб`єктів владних повноважень, а також публікацій у медіа, у тому числі мережі Інтернет, публічної інформації у формі відкритих даних.
Тобто вказаними нормами визначено чіткий обов`язок органів прокуратури вчиняти дії для отримання будь-яких відомостей з доступних джерел для встановлення наявності підстав для застосування представницьких повноважень. Відсутність у вказаній нормі строків, з дотриманням яких мають вчинятись такі дії, не є підставою для недотримання процесуальних строків звернення до суду, та на переконання колегії суддів не є поважною причиною для їх поновлення.
Доречно також врахувати, що обґрунтовуючи поважність причин пропуску строку звернення до суду, Харківська обласна прокуратура не наводить жодних відмінностей у змісті отриманої інформації від КРАІЛ, що направлялась листами від 14.08.2023 № 15-9/1684 та від 26.09.2023 № 15-9/2070, від тієї, що направлена листом КРАІЛ від 16.05.2024 № 12-9/1699. Більше того, Харківська обласна прокуратура взагалі не згадує про існування листів від 14.08.2023 № 15-9/1684 та від 26.09.2023 № 15-9/2070, незважаючи на те, що саме за дорученням Офісу Генерального прокурора опрацьовувалася інформація КРАІЛ про несплату організаторами азартних ігор до спеціального фонду Державного бюджету щорічної плати за наступний рік дії ліцензії, про що зазначено у листі Харківської обласної прокуратури від 19.04.2024 № 15/2-256вих-24, копія якого міститься в матеріалах справи (том 1 а. с. 69-71).
Посилання Харківської обласної прокуратури на те, що лише з листа Міністерства культури та інформаційної політики України від 20.05.2024 № 06/15/4517-24 стало відомо про існування виключних обставин для представництва інтересів держави відповідно до статті 23 Закону України «Про прокуратуру» та відповідно прийняття рішення про звернення до суду з позовом про стягнення з ТОВ «ХАРКІВ ПАЛАС КЛУБ» заборгованості, є необґрунтованими, так як вищенаведений лист взагалі не містить жодного посилання на наявність спірної заборгованості у ТОВ «ХАРКІВ ПАЛАС КЛУБ».
Окрім інформації про надходження із спеціального фонду та посилань на нормативну базу, що регулює спірні правовідносини, вищенаведений лист не містить будь-яких відомостей, що свідчили б про очевидну протиправність дій або бездіяльності ТОВ «ХАРКІВ ПАЛАС КЛУБ».
З огляду на те, що у справі, що переглядається, прокуратура, отримавши у 2023 році відомості про наявність у ТОВ «ХАРКІВ ПАЛАС КЛУБ» заборгованості з плати ліцензійних платежів, лише у квітні 2024 року розпочала процедуру збору інформації для встановлення обставин щодо наявності підстав для представництва інтересів держави у суді, посилання апелянта на правовий висновок Верховного Суду, викладений у постанові від 20.10.2025 у справі № 320/39008/23, є нерелевантним, оскільки у справі № 320/39008/23, на відміну від справи, що переглядається, сторони подали до судів не достатньо доказів на підтвердження того, що прокурор знав або міг знати про відповідні порушення раніше, ніж це було заявлено прокурором, що стало підставою для висновку Верховного Суду про передчасність залишення позову без розгляду внаслідок пропущення строку звернення до суду.
При цьому, колегія суддів вважає за необхідне звернути увагу на правові висновки Верховного Суду, викладені у постановах від 13 листопада 2024 року у справі № 560/22224/23, від 20 грудня 2024 року № 320/39441/23 та від 26 грудня 2024 року у справі № 320/4789/24, з яких вбачається, що бездіяльність прокурора упродовж тривалого строку після отримання від уповноважених органів інформації, яка може бути підставою для представництва інтересів держави у суді, не може бути поважною причиною пропуску прокурором строку звернення до адміністративного суду.
Положення Закону України «Про Державний бюджет України на 2023 рік», якими передбачено у якості джерела формування коштів спеціального фонду державного бюджету України на 2023 рік, зокрема, надходження до державного бюджету плати за ліцензії на провадження діяльності у сфері організації та проведення азартних ігор, є у відкритому доступі, а отже Харківська обласна прокуратура не була позбавлена можливості встановити відповідні обставини і до отримання листа від 20.05.2024. 
Крім того, обставини наявності заборгованості у відповідача перед бюджетом з плати за ліцензію, як вбачається зі змісту самих запитів 19.04.2024 № 15/2-256вих-24, 03.05.2024 № 15/2-295вих-24, від 03.05.2024 № 15/2-296вих-24 були відомі прокуратурі ще до отримання відповідей на запити до КРАІЛ, ГУДПС у Харківській області та Міністерства культури та інформаційної політики України, але вчасно не розпочала процес збору необхідних для звернення до суду в інтересах держави матеріалів.
З урахуванням вищевикладеного, доводи апелянта про те, що лише з 27.05.2024 у прокурора виникли всі необхідні правові та фактичні підстави для прийняття рішення про представництво інтересів держави у цій справі є такими, що не знайшли свого підтвердження під час апеляційного розгляду справи.
Колегія суддів вважає, що дата отримання (27.05.2024) прокурором від Міністерства культури та інформаційної політики України відповіді на запит від 03.05.2024 не змінює моменту, з якого прокурор знав або повинен був дізнатися про наявність порушених інтересів держави, а лише свідчить про час, коли він почав вчиняти активні дії з реалізації своїх повноважень щодо звернення до суду з позовом в інтересах держави, і ця подія не пов`язується з початком перебігу строку звернення до суду в спірних правовідносинах.
Аналогічні висновки викладено у постанові Верховного Суду від 24.02.2025 по справі № 380/20376/23, які в силу приписів частини 5 статті 242 КАС України підлягають врахуванню судом апеляційної інстанції при вирішенні спірних правовідносин.
З огляду на висновки Верховного Суду, викладені у постанові від 12.03.2025 у справі №922/2158/24, КРАІЛ не має права розпоряджатися грошовими коштами у вигляді плати за ліцензії, а лише уповноважений контролювати відповідні надходження до бюджету відповідно до положень законодавства реалізує державну політику у сфері організації та проведення азартних ігор і здійснює контроль за справлянням до бюджету плати за ліцензії у зазначеній сфері, а тому твердження Харківської обласної прокуратури про спрямування стягнутої у судовому порядку спірної суми заборгованості саме на відновлення знищених об`єктів культурної спадщини України або на фінансування освітніх, культурних та соціальних програм мають характер суб`єктивних припущень та жодним чином не підтверджені.
Наведені Харківською обласною прокуратурою обставини, якими обґрунтовано поважність причин пропуску строку звернення до суду, не пов`язані з об`єктивними перешкодами чи труднощами, що унеможливлювали своєчасне подання позовної заяви, а тому колегія суддів дійшла висновку про неповажність наведених прокурором причин та відсутності підстав для поновлення строку на звернення до суду. 
Колегія суддів зауважує, що взаємовиключними є доводи апелянта і про дотримання строку звернення до суду з цим позовом і про наявність поважних причин його пропуску.
З огляду на дату формування позовної заяви прокурором в системі "Електронний суд" 21.06.2024, встановлений частиною 2 статті 122 КАС України тримісячний строк для звернення до суду з цим позовом та дату, з якої прокурор дізнався або повинен був дізнатися про порушення інтересів держави, яка припадає орієнтовано на період кінець серпня 2023 року - початок жовтня 2023 року, колегія суддів дійшла висновку про пропуск прокуратурою строку звернення до суду з цим позовом. 
Враховуючи, що Харківською обласною прокуратурою не наведено як обставин, які перешкоджали звернутися до суду у межах встановленого строку, визначеного приписами частиною 2 статті 122 КАС України, так і поважних причин пропуску такого строку, доказів зворотного матеріали справи не містять, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про наявність підстав для застосування до позовної заяви Харківської обласної прокуратури в інтересах держави в особі Державного агентства України ПлейСіті положень частини 2 статті 123 КАС України та відповідно повернення такої позовної заяви.
Відповідно до статті 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.
Згідно з пунктом 1 частини 1 статті 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.
Відповідно до статті 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Перевіривши доводи, викладені скаржником в апеляційній скарзі, колегія суддів не вбачає обставин, які б давали підстави ставити під сумнів правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права.
Керуючись ч. 4 ст. 229, ч. 4 ст. 241, ст. ст. 243, 250, 308, 310, 315, 320, 321, 322, 325, 328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, - 

ПОСТАНОВИВ

Апеляційну скаргу Харківської обласної прокуратури - залишити без задоволення.
Ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 18.11.2025 по справі № 922/2158/24 - залишити без змін. 
Постанова набирає законної сили з дати її ухвалення та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя 		Т.С. Перцова 	
Судді	   	С.П. Жигилій   Я.М. Макаренко