ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ 
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ 
12 січня 2026 року 	Справа № 280/8722/25 м.Запоріжжя	
Запорізький окружний адміністративний суд у складі судді Киселя Р.В., розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «МОТОТЕХІМПОРТ» (вул. Штабна, буд. 13, приміщення 19, м. Запоріжжя, 69000) до Тернопільської митниці (вул. Текстильна, буд. 38, м. Тернопіль, 46400) про визнання протиправним та скасування рішення,
ВСТАНОВИВ:
До Запорізького окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю «МОТОТЕХІМПОРТ» (далі – позивач, ТОВ «МОТОТЕХІМПОРТ») до Тернопільської митниці (далі – відповідач, Митниця), в якій позивач просить суд:
визнати протиправним та скасувати Рішення відповідача про коригування митної вартості товару №UA403070/2025/000283/2 від 16.09.2025.
Крім того, просить стягнути за рахунок бюджетних асигнувань відповідача на користь позивача судові витрати по даній справі, призначити справу за цим позовом до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін (відповідно до ч. 5 ст. 262 КАС України).
На обґрунтування позовних вимог позивач (представник позивача) посилається на приписи Митного кодексу України та зазначає, що ним надано всі необхідні документи на підтвердження заявленої митної вартості товару, який переміщується через митний кордон України, які відповідають характеру угоди, а посилання митного органу на виявлені під час перевірки поданих документів розбіжності є безпідставними. З урахуванням вищезазначеного просить позовні вимоги задовольнити у повному обсязі.
Ухвалою від 07.10.2025 у справі відкрите спрощене позовне провадження, судовий розгляд призначений без повідомлення (виклику) учасників справи.
20.10.2025 засобами системи «Електронний суд» від відповідача до суду надійшов відзив на позов, а також клопотання про розгляд справи в порядку загального позовного провадження.
В обґрунтування відзиву зазначає, що в поданих позивачем документах, на підтвердження заявленої митної вартості імпортованого товару, було виявлено недоліки, у зв`язку з чим витребувано додаткові документи, які не були надані позивачем в повному обсязі. Зазначає, що позивачем не підтверджено заявлену митну вартості імпортованого товару, що зумовило відсутність підстав для оформлення товару за визначеною декларантом митною вартістю. Крім того, відповідач вказав на те, що митним органом у встановленому законом порядку було встановлено, що вартість імпортованого позивачем товару є вищою ніж заявлена, що зумовило прийняття рішення про коригування митної вартості товарів. З урахуванням вищезазначеного просить відмовити у задоволенні позовних вимог.
Ухвалою від 21.10.2025 у задоволенні клопотання Митниці про розгляд з викликом сторін справи №280/8722/25 в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін відмовлено.
Розглянувши матеріали та з`ясувавши всі обставини адміністративної справи, які мають юридичне значення для розгляду та вирішення спору по суті, дослідивши наявні у справі докази у їх сукупності, судом встановлено наступне.
07.12.2023 ТОВ «МОТОТЕХІМПОРТ» (м. Запоріжжя) (Покупець) уклало з компанією “CHONGQING HUA TIAN HAO LI MACHINERY MANUFACTURING CO., LTD.” (Китай) (Продавець) зовнішньоекономічний контракт №HL/5 на поставку в Україну товарів в асортименті, кількості та за цінами, вказаними у Специфікаціях (Додатках), які є невід`ємною частиною даного контракту.
На виконання зовнішньоекономічного контракту №HL/5 від 07.12.2023, згідно із рахунком-фактурою (інвойс) № НL2025-9 від 30.04.2025, позивачем на митну територію України ввезено товар.
14.08.2025 декларантом було подано до митного оформлення митну декларацію (надалі – МД) типу ІМ40АА № 25UA403070007269U3, у графі 31 якої заявлено до митного оформлення товари: Товар 1: «Трактори, що керуються водієм, який іде поряд, одновісні, нові. Без фрези мотоблоку у комплекті: Мотоблок ДТЗ 570БН-К – 235 шт. (Потужність, кВт/к.с.: 5,2/7,0; Тип палива: Бензин; Об`єм двигуна: 212 см3; Система запуску двигуна: ручний стартер; Ширина культивації: 620/880/1140 мм; Глибина культивації: до 200 мм). Мотоблок ДТЗ 510ДНЕ-К – 85 шт. (Потужність, кВт/к.с.: 7,36/10,0; Тип палива: Дизель; Об`єм двигуна: 418 см3; Система запуску двигуна: ручний/електро стартер; Ширина культивації: 620/880/1140 мм; Глибина культивації: до 200 мм). Мотоблок ДТЗ 512ДН-К – 85 шт. (Потужність, кВт/к.с.: 8,83/12,0; Тип палива: Дизель; Об`єм двигуна: 438 см3; Система запуску двигуна: ручний стартер; Ширина культивації: 880/1140/1400 мм; Глибина культивації: до 200 мм). У частково розібраному стані, в комплекті з інструментом та приладдям для налагоджування та обслуговування. Виробник: CHONGQING HUA TIAN HAO LI MACHINERY LLC.». Товар 2: «Машини сільськогосподарські для оброблення ґрунту, навісні грунтофрези до мотоблоків. Застосовуються для інтенсивного розкришення (розпушення) грунту, знищення бур`янів, подрібнення рослинних залишків, перемішування шарів грунту і вирівнювання поверхні поля: Фреза мотоблоку 8 секцій 32 ножі – 320 шт. Фреза мотоблоку 10 секцій 40 ножа – 85 шт. Виробник: CHONGQING HUA TIAN HAO LI MACHINERY LLC.». Товар 3: «Пробки, кришки, ковпачки та інші пристосування для герметизації, закупорювання з пластмаси. Частини до сільськогосподарської техніки: Кришка паливного бака ДД186F – 10 шт. Кришка паливного бака ДД168FA (ДТЗ 440ДН) – 40 шт. Кришка паливного бака ДД186F – 10 шт.». Товар 4: «Фурнітура з пластмас для кузовів та транспортних засобів. Для ремонту і технічного обслуговування сільськогосподарської техніки: Накладка керма декоративна ДТЗ 560ДН – 18 шт. Накладка керма декоративна з бардачком ДТЗ 560ДН – 19 шт. Диск захисту рослин ДТЗ-К – 60 шт.». Товар 5: «Привідні паси, пласкі, зубчасті, з вулканізованої гуми для ремонту і технічного обслуговування тракторів цивільного сільськогосподарського призначення: Ремінь зубчастий 17х940 – 66 шт.». Товар 6: «Вироби з вулканізованої гуми, крім твердої, прокладки, сальники, ущільнювачі, шайби, тощо. Для ремонту і технічного обслуговування сільськогосподарської техніки: Заглушка 47х8 ДТЗ 512ДН – 16 шт.». Товар 7: «Вироби гумометалеві для використання у транспортних засобах. Запасні частини до сільськогосподарської техніки: Сальник 20х40х8 – 40 шт. Сальник 25х41х13 ДТЗ470Б – 25 шт.». Товар 8: «Прокладки з пароніту для двигунів внутрішнього згоряння, КПП та інших деталей сільськогосподарської техніки, не військового призначення: Прокладка коробки передач МБ2060-МБ2090 – 10 шт. Прокладка головки циліндра ДД168FA – 35 шт. Прокладка кришки картера ДД168FA – 30 шт. Прокладка кришки головки циліндра ДД168FA – 40 шт. Прокладка коробки передач МБ2060-МБ2090 – 10 шт.». Товар 9: «Ємності з чорних металів, для зберігання паливномастильних матеріалів, з товщиною стінки більше 0,5 мм. Для ремонту і технічного обслуговування сільськогосподарської техніки: Бак паливний 170F (ДТЗ 470Б) – 17 шт. Бак паливний 170F (ДТЗ 570БН/М2) – 25 шт. Бак паливний ДД168FA (ДТЗ 440ДН) – 26 шт.». Товар 10: «Кріпильні вироби з чорних металів з різьбою, без головок. Шпильки, призначені для кріплення різноманітних вузлів сільськогосподарської техніки: Шпилька кріплення головки (коротка) ДД168FA – 8 шт. Шпилька кріплення головки (довга) ДД168FA – 8 шт.». Товар 11: «Вироби з чорних металів, гайки внутрішнім діаметром понад 12 мм. Для ремонту і технічного обслуговування сільськогосподарської техніки: Гайка маховика ДД168FA – 15 шт.». Товар 12: «Пружини спіральні з чорних металів. Для ремонту і технічного обслуговування сільськогосподарської техніки: Пружина клапана ДД168FA – 20 шт.». Товар 13: «Вироби з чорних металів інші, виготовлені методами токарної та фрезерної обробки, запасні частини до сільськогосподарської техніки. Не військового призначення: Маточина культиватора (2-х секційна) МБ2060-МБ2090 – 40 шт. Маточина культиватора додаткова d=24mm МБ2050Д/М2 / МБ2070Б/М2 – 45 шт.». Товар 14: «Інструмент у наборах до сільськогосподарської техніки з недорогоцінних металів, з двох або більше товарних позицій. У тканевих мішках для роздрібної торгівлі, складається з гайкових ключів, викруток, ключів спеціального призначення: ЗІП до мотоблока МБ2060 – 10 шт. ЗІП до мотоблока МБ2060 – 10 шт.». Товар 15: «Частини, призначені виключно або переважно для поршневих двигунів з іскровим запалюванням. Запасні частини до сільгосптехніки, не військового призначення: Плата клапанів ДБ168F/170F – 5 шт.». Товар 16: «Частини двигунів внутрішнього згоряння з компресійним запалюванням від стиснення (дизелів). Для ремонту і технічного обслуговування сільськогосподарської техніки: Розпилювач ДД168FA – 30 шт. Головка циліндра в зборі ДД178F – 6 шт. Блок циліндра ДД168FA – 16 шт. Головка циліндра ДД168FA – 16 шт. Шатун у зборі ДД168FA – 20 шт. Важіль шестерні відцентрового регулятора ДД168FA – 7 шт. Поршень ДД168FA – 20 шт. Коромисло в зборі ДД168FA – 16 шт. Штанга клапана ДД168FA – 8 шт. Паливопровід високого тиску ДД168FA – 30 шт. Кришка картера ДД168FA – 26 шт. Клапан впускний ДД168FA – 20 шт. Клапан випускний ДД168FA – 20 шт. Кільця поршневі ДД168FA – 30 шт. Палець поршня ДД168FA – 20 шт. Кришка головки циліндра ДД168FA – 26 шт. Маслоотражатель клапана ДД168FA – 30 шт. Форсунка ДД168FA – 20 шт.». Товар 17: «Насоси паливні, масляні або для охолоджувальних рідин для поршневих двигунів внутрішнього згоряння або дизельних. Для ремонту і технічного обслуговування сільськогосподарської техніки, не військового призначення: Насос паливний ДД168FA – 45 шт.». Товар 18: «Вентилятори осьові, пластикові, призначені для обдування повітрям радіатора двигуна. Для ремонту і технічного обслуговування сільськогосподарської техніки: Крильчатка маховика ДД168FA – 12 шт.». Товар 19: «Обладнання для фільтрування палива чи мастил у двигунах внутрішнього згоряння. Для ремонту і технічного обслуговування сільськогосподарської техніки, не військового призначення: Фільтр паливний ДД168FA – 30 шт.». Товар 20: «Обладнання для фільтрування або очищення газів, фільтри забору та очищення повітря для двигунів внутрішнього згоряння. Для ремонту і технічного обслуговування сільськогосподарської техніки, не військового призначення: Фільтр повітряний (масляна ванна) ДБ186F (нового зразка) – 5 шт. Фільтр повітряний ДД168FA – 34 шт. Фільтр повітряний (масляна ванна) ДБ186F (нового зразка) – 5 шт.». Товар 21: «Механічні ручні пристрої без вмісту в середині електричних приладів, стартери призначені для ручного запуску двигунів шляхом розкручування маховика тросом. Для ремонту і технічного обслуговування сільськогосподарської техніки, не військового призначення: Стартер у зборі ДД186F – 5 шт. Стартер у зборі ДД168FA – 33 шт. Стартер у зборі ДД186F – 5 шт.». Товар 22: «Частини ручних стартерів для запуску двигунів мотоблоків, сталеві. Встановлюється на маховику двигуна і входить в зачеплення з лапками кік стартера, використовується при ручному запуску двигуна. Запасні частини до тракторів цивільного сільскогосподарського призначення: Барабан стартера ДД168FA – 20 шт.». Товар 23: «Підшипники кулькові, зовнішнім діаметром більше 30 мм, призначені для зменшення тертя у вузлах сільськогосподарської техніки. Кулькові, радіальні, однорядні: Підшипник 6305 кульковий/відкритий – 20 шт. Підшипник 6202 кульковий/закритий – 10 шт.». Товар 24: «Вали трансмісійні (включаючи кулачкові та колінчасті) та кривошипи, з чавуну або сталі. Частини двигунів внутрішнього згоряння, колінчасті вали для тракторних двигунів, повноопорні, сталеві. Забезпечують зворотньо-поступальний рух від поршнів двигуна до кпп. Для ремонту і технічного обслуговування сільськогосподарської техніки, не військового призначення: Вал колінчастий ДД168FA – 20 шт.». Товар 25: «Вали трансмісійні (включаючи кулачкові та колінчасті) та кривошипи. Для ремонту і технічного обслуговування сільськогосподарської техніки: Вал вилки перемикання МБ40-3 – 3 шт. Вал вихідний МБ40-3 – 3 шт. Вал конічної шестерні ДТЗ 570Б (z=7, косий зуб) – 27 шт. Вал розподільний ДД168FA – 15 шт. Вал вхідний МБ40- 3 – 5 шт.». Товар 26: «Зубчасті механізми та передачі. Черв`ячна передача (редуктор), призначена для передачі обертання від валу відбору потужності трактора до грунтофрези: Редуктор у зборі ДТЗ470Б – 13 шт. Редуктор у зборі МБ40-2 – 13 шт. Редуктор у зборі ДТЗ 570БН – 12 шт.». Товар 27: «Маховики та шківи з чавуну або сталі, призначені для передачі крутного моменту від двигуна на коробку перемикання швидкостей. Для ремонту і технічного обслуговування сільськогосподарської техніки, не військового призначення: Маховик ДД168FA – 15 шт. Шків двигуна (3 руч., 6 шліц.) МБ40-3 – 13 шт.». Товар 28: «Зубчасті колеса, ланцюгові зірочки та інші елементи передач, представлені окремо. Для ремонту і технічного обслуговування сільськогосподарської техніки, не військового призначення: Шестерня кутова МБ2060-МБ2090 (z=36, косий зуб) – 10 шт. Шестерня ведуча конічна ДТЗ 570 (z=41, косий зуб) – 55 шт.». Товар 29: «Електроприлади для запалювання або пуску бензинових двигунів внутрішнього згорання, свічки запалювання. Запасні частини для тракторів цивільного сільськогосподарського призначення: Свічка запалювання (F7TC) 168F/170F – 10 шт. Свічка запалювання (F7TC) 168F/170F – 10 шт.». Товар 30: «Вимикачі та перемикачі для напруги не більш як 60В кнопкові. Для ремонту і технічного обслуговування мото та сільськогосподарської техніки: Кнопка «стоп двигун» МБ2070Б-4 – 10 шт. Кнопка «стоп двигун» МБ2070Б-4 – 10 шт.». Товар 31: «Запасні частини до тракторів сільськогосподарських, коробки передач механічні, призначені для зменшення або збільшення крутного моменту, що передається від двигуна на колеса: Коробка передач у зборі МБ2060-МБ2090 – 31 шт.». Товар 32: «Частини та пристрої моторних транспортних засобів товарних позицій 8701-8705: коробки передач та їх частини. Для ремонту і технічного обслуговування сільськогосподарської техніки: Вилка перемикання передач МБ40-3 – 7 шт. Вісь вилки перемикання передач ДТЗ 570БН/М2-K – 5 шт. Важіль перемикання передач ДТЗ 570БН – 45 шт.». Товар 33: «Глушники та вихлопні труби з чорних металів. Призначені для приглушування звуку вихлопу та відведення відпрацьованих газів із двигуна. Запасні частини до сільськогосподарської техніки: Труба вихлопна ДД168FA – 22 шт.». Товар 34: «Зчеплення у складенні та їх частини, призначені для передачі крутного моменту, плавного перемикання передач, гасіння крутильних коливань, короткочасного від`єднання трансмісії від двигуна. Запасні частини до сільськогосподарської техніки: Диск зчеплення в зборі МБ2060-МБ2090 – 10 шт. Важіль зчеплення в зборі МБ2060-МБ2090 – 10 шт. Трос зчеплення МБ40-3 – 35 шт. Трос зчеплення ДТЗ 470БН – 50 шт. Диск зчеплення в зборі МБ2060-МБ2090 – 10 шт. Важіль зчеплення в зборі МБ2060-МБ2090 – 10 шт.». Товар 35: «Частини та пристрої моторних транспортних засобів товарних позицій 8701-8705. Запасні частини до тракторів сільськогосподарських в асортименті: Ручка газу МБ2060-МБ2090 – 10 шт. Важіль заднього ходу МБ2070Б-4 – 10 шт. Кермо в зборі ДТЗ 512ДНЕ – 11 шт. Ручка газу МБ2060-МБ2090 – 10 шт. Важіль заднього ходу МБ2070Б-4 – 10 шт.». Товар 36: «Ручні інструменти для вимірювання лінійних розмірів. Металевий щуп у вигляді вимірювального стрижня з нанесеними позначками MAX та MIN, призначений для вимірювання рівня масла у двигунах, КПП та інших вузлах сільськогосподарської техніки: Щуп рівневий масла ДД168FA – 23 шт.»
З метою здійснення митного оформлення ввезених в режимі імпорту товарів їх було задекларовано позивачем до митного поста Митниці за електронною митною декларацією (ЕМД), а саме:
1. За ЕМД № 25UA403070007269U3 від 14.08.2025:
- Товари №1-36 в графі 31 ЕМД.
Митна вартість зазначеного товару позивачем була визначена відповідно до вимог пункту 1 частини 1 статті 57 Митного кодексу України - за основним методом, який встановлений статтею 58 Митного кодексу України.
Для підтвердження вартості товару, яка повинна бути сплачена продавцю, підприємством було надано митному органу документи, передбачені частиною 2 та частиною 3 статті 53 МКУ, перелік яких зазначений в гр. 44 митної декларації, а саме: декларацію митної вартості; зовнішньоекономічний контракт №НL/5 від 07.12.2023; специфікації до нього: №№2025-9, 2025-9-z від 17.03.2025; рахунок-фактуру № НL2025- 9 від 30.04.2025; пакувальний лист до нього від 30.04.2025; сертифікат країни-походження товару № 25C840000072/00034 від 30.07.2025; технічні характеристики товарів.
Для підтвердження транспортних витрат до кордону України підприємство надало митниці: договір ТЕО № 84 від 04.01.2023; заявку на перевезення №200 від 09.05.2025; коносамент №ZM25050443В від 17.05.2025; залізничну товаро-транспортну накладну № 37555168 від 02.08.2025; рахунок на оплату № 2025/RF/254 від 13.08.2025; акт виконаних послуг № 54 від 13.08.2025; довідку про транспортні витрати від 13.08.2025.
Під час здійснення митницею контролю правильності визначення митної вартості товарів, товариству 15.09.2025 було направлено електронне повідомлення наступного змісту: 
«Повідомлення від митниці декларанту згідно статті 21 МК України розпочинається процедура консультації. За результатами опрацювання поданих до митного оформлення документів встановлено розбіжності, а саме: в договорі про транспортно-експедиторське обслуговування від 04.01.2023 № 84 де експедитором зазначено «IMOGATE SOLUTION Sp.z.o.o», в коносаменті № ZM25050443B від 17.05.2025 агентом прибуття (Destination agent) вказано ТОВ «FSR Logistics Ukraine LLC», 08702, Київська область, м. Обухів, вул.. Миру, 13/90, в залізничній накладній від 02.08.2025 № 37555168 до виконання перевезення вантажу залізничним транспортом залучалась третя особа - «3755 Ost-West Logistic Poland Sp.Z.o.o.» ul. Uniwersytecka 20, 40-007, Katowice, Poland. Інформація, яка б підтверджувала причетність вказаних ТОВ «FSR Logistics Ukraine LLC» та «PKP Cargo Connect Sp.z.o.o» Leszno 12 01-192 Warszawa до перевезення вантажу морським та залізничним транспортом окрім коносаменту та накладної відсутня, а саме відсутні рахунки про перевезення, банківські платіжні документи та договори між «IMOGATE SOLUTION Sp.z.o.o» та «3755 Ost-West Logistic Poland Sp.Z.o.o.» ul. Uniwersytecka 20, 40-007, Katowice, Poland У зв`язку з тим, що виявлені розбіжності, прошу відповідно до частини 2 статті 53 МКУ надати документи: - транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару. У разі відсутності вище зазначених документів, відповідно до частини 3 статті 53 МКУ прошу надати (за наявності) такі додаткові документи: - виписку з бухгалтерської документації; - копію митної декларації країни відправлення; - висновок про вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованою експертною організацією. - каталоги, специфікації, прайс-лист виробника товару. Відповідно до частини 6 статті 53 МКУ Декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням може подати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої ними митної вартості товару. Декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати додаткові документи».
Листом вих. № 150901 від 15.09.2025 товариство додатково надало митниці: комерційну пропозицію та прайс-лист виробника від 07.03.2025, зазначило доводи щодо безпідставності вимог митниці про надання додаткових документів, а також повідомило митницю, що усі наявні у підприємства, документи, які підтверджують вартість товарів та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару товариством надані, вони повною мірою підтверджують розрахунок митної вартості, здійснений декларантом, у зв`язку з чим будь-які інші додаткові документи у ході митного оформлення задекларованого товару, надаватись не будуть та висловило прохання здійснити митне оформлення за наявними документами.
16.09.2025 відповідачем прийнято Рішення про коригування митної вартості товару № UA403070/2025/000283/2, відповідно до якого, митна вартість задекларованих товарів скоригована (збільшена) митницею за другорядним методом визначення митної вартості - резервним методом, згідно з положеннями статті 64 МКУ (за ціною договору), а також відмовлено у прийнятті вказаної митної декларації шляхом оформлення картки відмови № UA403070/2025/000483.
ТОВ «МОТОТЕХІМПОРТ» задекларувало зазначену партію товару, а Митниця випустила товар у вільний обіг за ЕМД №25UA403070008316U4 від 17.09.2025.
Загальна різниця митних платежів від митної вартості, визначеної підприємством та скоригованої митницею, склала 1 470 016,29грн. Розрахунок різниці в митних платежах зазначено в графах 47 «Нарахування платежів» та “В” “Подробиці розрахунків” зазначеної вище ЕМД.
Позивач вважаючи, що зазначене вище Рішення про коригування митної вартості товару № UA403070/2025/000283/2від 16.09.2025 є протиправним та таким, що підлягає скасуванню, звернувся з даним позовом до суду.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає таке.
Так, митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, відповідно до статті 49 МК України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані, зокрема, подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню (частина друга статті 52 МК України).
Відповідно до статті 53 МК України, у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає органу доходів і зборів документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення. Перелік документів, які підтверджують митну вартість товарів, визначений у частині другій цієї статті.
При цьому, частиною третьою статті 53 МК України передбачено, що у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) додаткові документи відповідно до переліку, наведеному в даній нормі.
За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 МК України (частина третя статті 54 МК України).
Відповідно до частини шостої статті 54 МК України, митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: 1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; 2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій – четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; 3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; 4) надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.
Статтями 57, 58 МК України встановлено, що митна вартість товарів, які ввозяться на митну територію України, відповідно до митного режиму імпорту, за загальним правилом обчислюється за першим методом визначення митної вартості товарів, тобто за ціною договору.
Якщо митна вартість не може бути визначена за першим методом, проводиться процедура консультацій між митним органом та декларантом з метою обґрунтованого вибору підстав для визначення митної вартості. У ході таких консультацій митний орган та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності.
У разі неможливості визначення митної вартості товарів, які імпортуються в Україну, за основу може братися ціна, за якою оцінювані ідентичні або подібні (аналогічні) товари були продані в Україні не пов`язаному з продавцем покупцю.
При цьому кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу.
Відповідно до частини восьмої статті 57 МК України, у разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.
Системний аналіз наведених норм свідчить про те, що обов`язок доведення заявленої митної вартості товару покладається на декларанта. При цьому митний орган у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, яка була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, може витребувати додаткові документи.
Верховний Суд неодноразово у своїх рішеннях (постанови від 19 лютого 2019 року у справі №804/1316/16, від 12 березня 2019 року у справі №826/2313/16, від 27 березня 2020 року у справі №540/2605/18, від 6 травня 2020 року у справі №140/1713/19, від 25 листопада 2020 року у справі №1.380.2019.001657, від 15 квітня 2021 року у справі №804/14964/15, від 30 квітня 2025 року у справі №140/4486/24 та інших) звертав увагу на те, що обов`язок довести задекларовану митну вартість товару лежить на декларанті. Декларант при митному оформленні імпортованого товару зобов`язаний надати документи за переліком, визначеним частиною другою статті 53 МК України. Митні органи мають право здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом, зокрема, витребовування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей. Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товарів, порівнянням рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких уже здійснено, і таке інше. Сумніви митниці є обґрунтованими, якщо надані декларантом документи містять розбіжності.
Наявність у митного органу обґрунтованого сумніву в правильності визначення митної вартості є обов`язковим, оскільки саме з цією обставиною закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти подальших дій, спрямованих на визначення дійсної митної вартості товарів.
Митний орган зобов`язаний зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки сумнівних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у їх достовірності.
Необхідність витребовування додаткових документів передусім є способом упевнитися у тому, що декларант правильно визначив митну вартість.
Водночас повноваження контролюючого органу витребовувати додаткові документи стосується тільки тих документів, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всіх, які передбачені статтею 53 МК України. Не надання декларантом витребовуваних контролюючим органом документів може бути підставою для коригування митної вартості у випадку, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують об`єктивних сумнів щодо достовірності наданої декларантом інформації.
Неподання декларантом документів, зазначених у частинах другій-четвертій статті 53 МК України, не тягне для нього безумовних негативних правових наслідків. Неподання таких документів може тягнути за собою відмову в митному оформленні товарів за заявленою декларантом митною вартістю та, відповідно, коригування митної вартості товарів лише в тому разі, коли у митниці будуть обґрунтовані підстави вважати, що таке неподання зумовило неповноту та/або недостовірність відомостей про митну вартість (постанова Верховного Суду від 20 березня 2020 року у справі №480/4423/18).
Отже, у процедурах контролю за митною вартістю товару предметом доказування є ціна товару та інші складові митної вартості товару.
В оскаржуваному Рішенні про коригування митної вартості, у графі 33, Митниця зазначає нижчевикладені розбіжності, які на її думку унеможливили митне оформлення задекларованих товарів за основним методом і стали підставою для здійснення коригування.
- «Митна вартість імпортованого товару не може бути визнана за основним методом визначення митної вартості товару, у зв`язку з тим, що у документах наявні розбіжності, а також документально не підтверджено числові значення складових митної вартості, які є обов`язковими при її обчисленні та на вимогу митного органу не подано документів, що підтверджують митну вартість товару: - транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару. У разі відсутності вище зазначених документів, відповідно до ч.3 ст. 53 МКУ прошу надати (за наявності) такі додаткові документи: - виписку з бухгалтерської документації; - копію митної декларації країни відправлення; - висновок про вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованою експертною організацією; - каталоги, специфікації, прайс-лист виробника товару».
Доводи митного органу щодо ненадання Товариством транспортних (перевізних) документів суд вважає безпідставними та такими, що не відповідають фактичним обставинам справи.
Матеріалами справи підтверджується, що в ході проведення консультацій щодо митного оформлення задекларованого товару, позивачем було надано повний пакет документів, які супроводжували процес перевезення, а саме:
договір транспортно-експедиторського обслуговування (ТЕО) № 84 від 04.01.2023;
заявку на перевезення № 200 від 09.05.2025;
коносамент № ZM25050443В від 17.05.2025;
залізничну накладну № 37555168 від 02.08.2025;
рахунок на оплату № 2025/RF/254 від 13.08.2025;
акт виконаних послуг № 54 від 13.08.2025;
довідку про транспортні витрати від 13.08.2025.
З аналізу зазначених документів вбачається, що перевезення мало мультимодальний характер (здійснювалося різними видами транспорту на підставі єдиного договору) за маршрутом: порт Чонкинг (КНР) - м. Тернопіль (Україна). Загальна вартість логістичних послуг склала 7 460,00 доларів США, з яких:
транспортування за маршрутом Чонкинг (КНР) - Пшемисль - Мостиська (Україна) та НРР - 5 860,00 доларів США;
ТЕО за межами митної території України - 60,00 доларів США;
доставка від кордону (Пшемисль - Мостиська) до пункту призначення (м. Тернопіль) - 1 540,00 доларів США.
Таким чином, сукупна вартість транспортних витрат до митного кордону України становить 5 920,00 доларів США, що відповідає відомостям, заявленим Товариством у митній декларації. Усі числові показники є узгодженими, ідентифікуються з товаром та дозволяють встановити об`єктивну структуру митної вартості.
Щодо зауважень митниці про відсутність банківських платіжних документів, суд зазначає наступне. Згідно з пункту 4.2 Договору ТЕО, термін оплати послуг становить 45 календарних днів з дати виставлення рахунку (13.08.2025). Отже, станом на момент декларування товару та прийняття митницею спірного Рішення, граничний строк оплати не сплив, а обов`язок з оплати не вважався простроченим. За таких обставин, вимога митного органу щодо надання платіжних документів на підтвердження фактичної оплати витрат на момент оформлення є передчасною та юридично необґрунтованою.
Стосовно ненадання таких додаткових документів, як копія митної декларації країни відправлення, висновків спеціалізованих організацій, каталогів та прайс-листів, суд звертає увагу на положення частини 3 статті 53 МК України. Зазначені документи є факультативними та витребовуються виключно у разі наявності обґрунтованих розбіжностей у документах основної групи (визначених частиною 2 статті 53 МК України), ознак підробки або відсутності в них відомостей про ціну. Оскільки надані Товариством документи повною мірою підтверджували складові митної вартості, у митного органу були відсутні законні підстави для витребування додаткового переліку документів.
Щодо ненадання копії митної декларації країни відправлення.
Суд відхиляє твердження митного органу про правомірність витребування копії митної декларації країни відправлення (КНР), з огляду на наступне.
Згідно з умовами Зовнішньоекономічного контракту № HL/5 (п.п. 3.5, 3.6), сторонами чітко визначено вичерпний перелік документів, що підтверджують поставку товару. Зазначений перелік не містить вимоги щодо надання експортної декларації країни відправлення. Відповідно до принципу свободи договору та звичаїв ділового обороту, підприємство не має правових підстав вимагати від іноземного контрагента документи, надання яких не передбачено договірними зобов`язаннями.
Крім того, здійснення митного оформлення в країні відправлення є виключним обов`язком постачальника за законодавством КНР. Чинне законодавство України та міжнародні договори не встановлюють обов`язку імпортера отримувати та надавати українським митним органам копії внутрішніх документів іноземної держави. Оскільки копія вказаної декларації у Товариства об`єктивно відсутня, вимога митниці щодо її подання є нездійсненною та суперечить положенням ст. 53 МК України.
При цьому, митному органу було надано документи первинного бухгалтерського обліку (специфікації, рахунок-фактуру), а також додаткові документи (прайс-лист, комерційну пропозицію виробника), відомості яких є достатніми для перевірки числових показників митної вартості.
Щодо ненадання висновків експертних організацій та біржової інформації.
Вимога митниці щодо надання висновку про вартісні характеристики товару, підготовленого спеціалізованою експертною організацією, є необґрунтованою.
Суд зазначає, що вартість та якісні характеристики товару повною мірою підтверджуються наданими під час декларування документами: специфікаціями № 2023-9, 2023-9-z від 17.03.2025, рахунком на оплату, прайс-листом та технічними характеристиками виробника. Зазначені документи не містять суперечностей, ідентифікуються з товаром та кореспондуються між собою. За наявності документів, що ідентифікують ціну, яка фактично сплачена або підлягає сплаті, витребування експертних висновків є надмірним тягарем для суб`єкта господарювання.
Щодо надання каталогів, специфікацій та прайс-листів виробника.
Твердження митного органу про ненадання специфікацій та прайс-листів спростовується фактичними матеріалами справи. Судом встановлено, що Товариством було подано специфікації № 2023-9, 2023-9-z від 17.03.2025 та комерційну пропозицію, які за своїм змістом та обсягом інформації виконують функції каталогів виробника, оскільки містять детальні описи та цінові параметри товарних позицій. Таким чином, вимога митниці в цій частині є формальною та не враховує фактично подані декларантом відомості.
Щодо вимоги про надання виписки з бухгалтерської документації.
Заявляючи вимогу про надання виписки з бухгалтерської документації, митний орган у своєму запиті не конкретизував:
Які саме бухгалтерські регістри чи виписки необхідні для перевірки;
У чому саме полягають сумніви щодо числових значень заявленої вартості, які потребують усунення шляхом вивчення бухгалтерії підприємства.
Враховуючи, що надані Товариством первинні документи (рахунок-фактура, специфікації) дозволяли митниці здійснити перевірку в повному обсязі, вимога про надання абстрактних "бухгалтерських виписок" без належного обґрунтування їх необхідності є безпідставною.
- «До митного оформлення надано договір про транспортно-експедиторське Документ сформований в системі «Електронний суд» 02.10.2025 11 обслуговування від 04.01.2023 № 84 де експедитором зазначено «IMOGATE SOLUTION Sp.z.o.o», в коносаменті № ZM25050443B від 17.05.2025 агентом прибуття (Destination agent) вказано ТОВ «FSR Logistics Ukraine LLC», 08702, Київська область, м. Обухів, вул.. Миру, 13/90, в залізничній накладній від 02.08.2025 № 37555168 до виконання перевезення вантажу залізничним транспортом залучалась третя особа - «3755 Ost-West Logistic Poland Sp.Z.o.o.» ul. Uniwersytecka 20, 40-007, Katowice, Poland. Інформація, яка б підтверджувала причетність вказаних ТОВ «FSR Logistics Ukraine LLC» та «PKP Cargo Connect Sp.z.o.o» Leszno 12 01-192 Warszawa до перевезення вантажу морським та залізничним транспортом окрім коносаменту та накладної відсутня, а саме відсутні рахунки про перевезення, банківські платіжні документи та договори між «IMOGATE SOLUTION Sp.z.o.o» та «3755 Ost-West Logistic Poland Sp.Z.o.o.» ul. Uniwersytecka 20, 40-007, Katowice, Poland».
Щодо договірних відносин із перевізниками та структури транспортних витрат.
Суд вважає помилковими висновки митного органу про необхідність надання договорів та розрахункових документів, укладених між експедитором та безпосередніми перевізниками, з огляду на наступне.
Матеріалами справи встановлено, що міжнародне перевезення задекларованого товару здійснювалось на підставі Договору транспортно-експедиторського обслуговування (ТЕО) № 84 від 04.01.2023, укладеного між ТОВ «МОТОТЕХІМПОРТ» (Замовник) та компанією «IMOGATE SOLUTION Sp. z o.o.» (Експедитор).
Відповідно до пункту 1.1 та пункту 2.1.2 зазначеного Договору, Експедитор наділений правом від власного імені або від імені Клієнта укладати договори з портами, перевізниками та іншими організаціями для виконання зобов`язань з організації перевезення. Наявність у залізничній накладній найменування безпосереднього перевізника — «PKP Cargo Connect Sp. z o.o.» — свідчить виключно про виконання Експедитором своїх функцій щодо залучення третіх осіб і жодним чином не доводить наявність прямих договірних відносин між позивачем та цим перевізником.
Суд наголошує, що залучення експедитором третіх осіб є правомірним способом виконання зобов`язань, що відповідає приписам статті 10 та статті 13 Закону України «Про мультимодальні перевезення». Оператор мультимодального перевезення (Експедитор) має право залучати інших учасників процесу, відповідаючи перед замовником за результат їхньої роботи. При цьому, для замовника (позивача) ціна послуги залишається фіксованою згідно з рахунком, виставленим безпосередньо Експедитором.
Згідно з Правилами заповнення декларації митної вартості (наказ МФУ № 599 від 24.05.2012), для підтвердження витрат на транспортування подаються документи від виконавця договору (контракту) про надання транспортно-експедиційних послуг. Таким виконавцем для позивача є компанія «IMOGATE SOLUTION Sp. z o.o.». позивачем було надано:
рахунок на оплату № 2025/RF/254 від 13.08.2025;
акт виконаних послуг № 54 від 13.08.2025;
довідку про транспортні витрати від 13.08.2025.
У вказаних документах чітко розмежовано вартість перевезення до митного кордону України та по її території.
Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 13.08.2020 у справі № 804/4963/16, де зазначено, що відносини між експедитором та третіми особами (перевізниками) не стосуються замовника, а документи за цими відносинами не є обов`язковими для підтвердження митної вартості декларантом, який не є стороною таких правочинів.
Вимога митниці щодо надання договорів та банківських платіжних документів між «IMOGATE SOLUTION Sp. z o.o.» та третіми особами (ТОВ «FSR Logistics Ukraine LLC», «PKP Cargo Connect Sp. z o.o.» тощо) є безпідставною, оскільки ці документи об`єктивно відсутні у позивача та не повинні ним надаватися згідно з вимогами статті 53 МК України. Жодних розбіжностей у числових значеннях транспортної складової, які б потребували усунення шляхом витребування таких документів, митним органом не доведено.
- «В сертифікаті про походження товарів від 30.07.2025 № 25C840000072/00034 зазначено класифікаційний код 843290, а в мд від 14.08.2025 №25UA403070007269U3 заявлено класифікаційні коди : № 1 - 8701100000, № 2 - 8432295000, № 3 - 3923509000, № 4 - 3926300090, № 5 - 4010350000, № 6 – 4016930090, № 7 – 4016995290, № 8 - 6812999090, № 9 - 7310299000, № 10 - 7318154290, № 11 - 7318169990, № 12 - 7320208990, № 13 - 7326909890, № 14 - 8206000000, № 15 - 8409910000, № 16 - 8409990000, № 17 – 8413308000, № 18 – 8414592598, № 19 - 8421230090, № 20 - 8421310000, № 21 - 8479899790, № 22 - 8479902000, № 23 - 8482109000, № 24 - 8483102190, № 25 - 8483109590, № 26 - 8483402500, № 27 - 8483502000, № 28 - 8483908990, № 29 - 8511100098, № 30 - 8536501190, № 31 - 8708405098, № 32 - 8708409998, № 33 - 8708923590, № 34 - 8708939098, № 35 - 8708999798, № 36 – 9017801000 УКТ ЗЕД».
Щодо розбіжностей у кодах товарів за міжнародною та національною класифікаціями.
Суд відхиляє посилання митного органу на розбіжності між кодами товару, зазначеними у сертифікаті про походження, та кодами, вказаними у митній декларації, з огляду на наступне.
По-перше, зазначене твердження митниці не заслуговує на увагу, оскільки воно не було заявлено митним органом як чинник розбіжностей під час проведення консультацій. Як суб`єкт владних повноважень, митниця зобов`язана діяти прозоро та послідовно. Невідображення цієї претензії у протоколі консультацій позбавляє митний орган права покладати її в основу спірного Рішення про коригування митної вартості на стадії судового розгляду.
По-друге, митницею жодним чином не обґрунтовано, як саме розбіжність у декількох знаках коду впливає на можливість перевірки числових показників митної вартості (ціни за одиницю, загальної суми контракту тощо).
Щодо суті розбіжності, суд роз`яснює:
HS-коди (Harmonized System) — це міжнародна Гармонізована система опису та кодування товарів, яка є всесвітньо визнаним стандартом. У сертифікаті про походження виробник зазначає код саме за цією універсальною системою для цілей експорту з країни відправлення.
Код згідно з УКТ ЗЕД — визначається декларантом у митній декларації відповідно до Закону України «Про Митний тариф України», що є національною класифікацією.
Таким чином, використання міжнародного коду HS у сертифікаті про походження та національного коду УКТ ЗЕД у декларації є закономірним наслідком застосування різних рівнів класифікації товарів. Оскільки опис товару в обох документах дозволяє однозначно ідентифікувати його як об`єкт зовнішньоекономічної операції, вказана відмінність не є свідченням недостовірності відомостей про митну вартість.
- «Окрім цього, не подано митну декларацію країни відправлення, що не дозволяє впевнитися в достовірності заявлених відомостей щодо умов поставки та вартості товару, які впливають на формування митної вартості товару».
Суд констатує, що ТОВ «МОТОТЕХІМПОРТ» діяло у повній відповідності до укладених договірних відносин та вимог чинного законодавства. Надані до митного оформлення документи — як основні, так і додаткові — за своєю сукупністю та змістом:
Так, у розумінні частини 2 статті 53 Митного кодексу України митна декларація країни відправлення не є документом, який підтверджує митну вартість товарів, натомість відповідно до частини 6 статті 53 Митного кодексу України декларант може подати її за власним бажанням. При цьому, копію митної декларації країни відправлення декларант або уповноважена ним особа подає на письмову вимогу митного органу за наявності умов, визначених частиною 3 статті 53 Митного кодексу України. Разом із тим, відповідач наявність таких умов не довів.
Щодо застосування відповідачем резервного методу визначення митної вартості.
Статтею 57 Митного кодексу України встановлено, що визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: за ціною договору щодо ідентичних товарів; за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; на основі віднімання вартості; на основі додавання вартості (обчислена вартість); резервний.
Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).
Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.
Застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між митним органом та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу. Під час таких консультацій митний орган та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності.
У разі неможливості визначення митної вартості товарів згідно з положеннями статей 59 (визначення митної вартості за ціною договору щодо ідентичних товарів) і 60 (визначення митної вартості за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів) Кодексу за основу для її визначення може братися або ціна, за якою ідентичні або подібні (аналогічні) товари були продані в Україні не пов`язаному із продавцем покупцю відповідно до статті 62 (визначення митної вартості на основі віднімання вартості) Кодексу, або вартість товарів, обчислена відповідно до статті 63 (визначення митної вартості товарів на основі додавання вартості (обчислена вартість) Кодексу.
При цьому кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу.
Методи на основі віднімання та додавання вартості (обчислена вартість) можуть застосовуватися у будь-якій послідовності на прохання декларанта або уповноваженої ним особи.
У разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.
Частинами другою та третьою статті 58 Митного кодексу України передбачено, що метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні. У разі якщо митна вартість не може бути визначена за основним методом, застосовуються другорядні методи.
Відповідно до частин четвертої п`ятої статті 58 Митного кодексу України митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті.
Ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця.
Як вбачається з матеріалів справи позивачем надано відповідачу для митного оформлення імпортованого товару документи, що передбачені частиною другою статті 53 Митного кодексу України. Подані документи містили достовірні числові дані, які підтверджували митну вартість товарів за ціною договору згідно з вимогами частин четвертої п`ятої статті 58 Митного кодексу України.
Подані декларантом документи у сукупності надавали митному органу можливість перевірити заявлену митну вартість імпортованого товару, оскільки вказані документи не містили розбіжностей щодо найменування імпортованого товару, його кількості та вартості.
Натомість контролюючий орган не навів переконливих аргументів, що надані декларантом документи в своїй сукупності не підтверджують числові значення складових митної вартості товару та не дають можливість здійснити митне оформлене товару за визначеним декларантом основним методом - за ціною договору, не обґрунтував висновки належними та беззаперечними доказами для виникнення правових підстав по застосуванню другорядного методу. Наявність у митного органу обґрунтованих сумнівів щодо правильності визначеної декларантом митної вартості товару у цій справі відповідачем не доведена.
При цьому, суд вказує, що отримана з Центральної бази даних ЄАІС ДМСУ інформація про вантажні митні декларації, на які митний орган посилається при коригуванні митної вартості, не є достатнім доказом ціни, за яку відповідну партію товару було дійсно імпортовано до України, оскільки при здійсненні контролю за коригуванням митної вартості, проведеним митним органом за другорядним методом, митний орган повинен довести, що: відповідний товар за певною митною вартістю був дійсно ввезений до України; що митна вартість за відповідною вантажною митною декларацією не була відкоригована; що рішення про коригування (якщо воно приймалося) не було оскаржене до суду та скасоване судом.
Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховним Судом у постанові від 26 червня 2025 року у справі №520/13328/2020.
Тоді як матеріали справи таких доказів не містять.
За таких обставин суд вважає, що позивачем подано до Митниці належний та достатній пакет документів на підтвердження повноти і достовірності заявленої митної вартості товару за основним методом, відповідачем не підтверджено належними доводами та доказами наявність у поданих позивачем документах розбіжностей, ознак підробки або відсутність всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товару, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за цей товар, правильність визначення митної вартості позивачем за основним методом відповідачем не спростована, наявність належних підстав для коригування митної вартості відповідачем не доведена.
Інші доводи відповідача висновків суду не спростовують, при цьому суд звертає увагу на ті обставини, що відповідно до правил п.41 «Висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень» обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.
Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.
Стаття 19 Конституції України встановлює, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
За приписами частини 2 статті 77 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. Відповідачем не доведено правомірність прийнятого рішення.
Митним органом не доведено за допомогою належних та допустимих доказів, що митна вартість імпортованого позивачем товару була визначена необґрунтовано, що в свою чергу надавало б митному органу права на коригування митної вартості товару.
При розгляді справи суд дійшов висновку, що при прийнятті оскаржуваних рішень відповідач діяв необґрунтовано, тобто без врахування всіх обставин, які мають значення при прийнятті рішень, що зумовлює висновок суду про задоволення позовних вимог у повному обсязі.
Відповідно до частини 1 статті 143 КАС України, суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.
Розподіл судових витрат визначений статтею 139 КАС України.
При зверненні до суду з даним позовом, позивачем сплачено судовий збір у розмірі 22 050,24 грн., який слід стягнути з відповідача на користь позивача.
Інші судові витрати позивачем до стягнення не заявлялись.
Керуючись ст. ст.ст.139, 241 - 246, 250 КАС України, суд
ВИРІШИВ:
Позовні вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю «МОТОТЕХІМПОРТ» (вул. Штабна, буд. 13, приміщення 19, м. Запоріжжя, 69000) до Тернопільської митниці (вул. Текстильна, буд. 38, м. Тернопіль, 46400) про визнання протиправним та скасування рішення, - задовольнити.
Визнати протиправним та скасувати рішення Тернопільської митниці про коригування митної вартості товару №UA403070/2025/000283/2 від 16.09.2025.
Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Тернопільської митниці на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «МОТОТЕХІМПОРТ» судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 22 050,24 грн (двадцять дві тисячі п`ятдесят гривень 24 копійки). 
Рішення набирає законної сили відповідно до статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржено до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими статтями 293-297 Кодексу адміністративного судочинства України.
Рішення у повному обсязі складено та підписано «12» січня 2026 року.

Суддя Р.В. Кисіль