ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
Справа № 320/26019/23 Прізвище судді (суддів) першої інстанції: Леонтович А.М., 
Суддя-доповідач Кобаль М.І. 

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 січня 2026 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:
головуючого Кобаля М.І.,
суддів Бужак Н.П., Черпака Ю.К.,
при секретарі Литвин С.В.
за участю: 
представників позивача: Швець Н.О., Дворнікової А.Ю.,
представників відповідача: Тислюка Ю.П., Кальковця В.Л.

розглянувши у відкритому судовому засіданні за апеляційною скаргою Головного управління Державної податкової служби у м. Києві на рішення Київського окружного адміністративного суду від 05 листопада 2024 року по справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «КОНКОРД КЕПІТАЛ» до Головного управління Державної податкової служби у м. Києві, Державної податкової служби України про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень та рішення за результатами розгляду скарги, -
В С Т А Н О В И В:
Товариство з обмеженою відповідальністю «КОНКОРД КЕПІТАЛ» (далі по тексту - позивач, ТОВ «КОНКОРД КЕПІТАЛ») звернулося до суду з адміністративним позовом до Головного управління Державної податкової служби у м. Києві, Державної податкової служби України (далі по тексту - відповідачі, ГУ ДПС у м. Києві, ДПС України) в якому просило: 
- визнати протиправними та скасувати податкові повідомлення-рішення ГУ ДПС у м. Києві від 18.04.2023 № 26953070801 та № 26959070801;
- визнати протиправним та скасувати рішення ДПС України від 29.06.2023 №17304/6/99-00-06-01-01-06 про результати розгляду скарги. 
Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 05 листопада 2024 року значений позов задоволено частково. 
Визнано протиправним та скасовано податкове повідомлення-рішення Головного управління Державної податкової служби України у м. Києві від 18.04.2023 № 26953070801. 
Визнано протиправним та скасовано податкове повідомлення-рішення Головного управління Державної податкової служби України у м. Києві від 18.04.2023 № 26959070801.
В решті позовних вимог відмовлено.
Не погоджуючись із зазначеним рішенням суду, відповідач - ГУ ДПС у м. Києві подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нове, яким в задоволенні позовних вимог відмовити повністю.
Свої вимоги апелянт обґрунтовує тим, що судом першої інстанції було порушено норми матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи.
Заслухавши суддю-доповідача, представників сторін, які з`явилися у призначене судове засідання, дослідивши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, а оскаржуване рішення - без змін, виходячи з наступного.
Згідно із ч. 1 ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Частиною 1 ст. 242 КАС України передбачено, що рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.
Як вірно встановлено судом першої інстанції та вбачається з матеріалів справи, згідно п.п.75.1.2 п.75.1 ст.75, ст.77 Податкового кодексу України, плану-графіка проведення документальних планових виїзних перевірок платників податків на 2018 рік, на підставі наказу Головного управління ДФС у м. Києві від 12.10.2018 № 15460, проведена планова виїзна документальна перевірка ТОВ «КОНКОРД КЕПІТАЛ», з питань дотримання вимог податкового законодавства, за період з 01.10.2016 по 30.06.2019, валютного законодавства за період з 01.10.2016 по 30.06.2019, з питань єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, за період з 01.10.2016 по 30.06.2019, та іншого законодавства за відповідний період.
За результатами проведеної перевірки посадовими особами контролюючого органу складено акт від 16.09.2019 №8/26-15-05-10 01/39018979, в якому встановлено порушення допущені ТОВ «КОНКОРД КЕПІТАЛ», а саме:
1. пп. 141.4.2 п. 141.4 ст. 141 Податкового кодексу України, що призвело до заниження податок на доходи нерезидента з джерелом його походження з України на загальну суму 18 424 597 грн., в тому числі: за 2017 рік в розмірі 650 899 грн., за 2018 рік в розмірі 17 773 698 грн.;
2. пп. 39.4.2 п. 39.4 ст. 39 Податкового кодексу України, в результаті чого встановлено неподання звіту про контрольовані операції за 2017 рік.
Не погоджуючись з висновками, викладеними в акті перевірки, ТОВ «КОНКОРД КЕПІТАЛ» подано заперечення від 27.09.2019 № б/н.
Враховуючи наявність додаткових документів, які не були досліджені при проведенні перевірки, за результатами розгляду заперечення Головне управління ДПС у м. Києві у відповідності до вимог п.п.78.1.5 п.78.1 ст.78 Податкового кодексу України від 02.12.2010 №2755-VI зі змінами, призначено позапланову виїзну перевірку з питань, що стали предметом оскарження, про що ТОВ «КОНКОРД КЕПІТАЛ» було надано відповідь на заперечення від 08.10.2019 №22906/10/26-15-05-10-01.
У зв`язку зі змінами у п. п. 69.2 п. 69 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення» Податкового кодексу України від 02 грудня 2010 року № 2755-VII, внесеними Законом України від 03 листопада 2022 року № 2719-ІХ «Про внесення змін до Податкового кодексу України та деяких інших законів України щодо приватизації державного і комунального майна, яке перебуває у податковій заставі, та забезпечення адміністрування погашення податкового боргу», а саме: поновлення проведення перевірок з підстав визначених п.п. 78.1.5 п. 78.1 ст.78 Кодексу, податковим органом, відповідно до наказу Головного управління ДПС у м. Києві від 16.03.2023 №1231-п, призначено проведення документальної позапланової виїзної перевірки ТОВ «КОНКОРД КЕПІТАЛ» (код ЄДРПОУ 39018979), з питань, що стали предметом оскарження. 
Копію наказу від 16.03.2023 № 1231-п направлено 21.03.2023 платнику податків за податковою адресою поштовим відправленням з повідомленням про вручення, яке вручено 23.03.2023 та засобами електронної комунікації (електронний кабінет платника податків) 24.03.2023.
12.04.2023 до ГУ ДПС у м. Києві надійшов лист ТОВ «КОНКОРД КЕПІТАЛ» від 11.04.2023 № 11/04-2023/01, яким повідомлено Головне управління ДПС у м. Києві про обставини, які унеможливлюють проведення призначеної наказом №1231-п від 16.03.2023 перевірки, у визначений у наказі строк.
У день початку проведення перевірки надійшов лист з повідомлення про відсутність посадових осіб за місцем знаходження платника податків.
З метою вручення наказу від 16.03.2023 № 1231-п «Про проведення документальної позапланової виїзної перевірки ТОВ «КОНКОРД КЕПІТАЛ» (код ЄДРПОУ 39018979)» та пред`явлення направлень від 12.04.2023 №5491/26-15-07-08-02, №5492/26-15-07-08 01, посадовими особами відповідача 12.04.2023 здійснено виїзд на податкову адресу ТОВ «КОНКОРД КЕПІТАЛ»: 01601, м. Київ, вул. Мечникова, буд. 2, та встановлено, що посадові особи або законні (уповноважені) представники позивача відсутні за даною податковою адресою, про що, згідно з абз. 4 п. 81.2 ст. 81 Кодексу, складено відповідний акт від 12.04.2023 № 1589/Ж6/26-15-07-01-01/39018979.
За результатами розгляду заперечення ТОВ «КОНКОРД КЕПІТАЛ» від 27.09.2019 № б/н на акт перевірки від 16.09.2019 № 8/26-15-05-10-01/39018979 «Про результати документальної планової виїзної перевірки ТОВ «КОНКОРД КЕПІТАЛ» з питань дотримання вимог податкового законодавства, за період з 01.10.2016 по 30.06.2019, валютного законодавства за період з 01.10.2016 по 30.06.2019, єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, за період з 01.10.2016 по 30.06.2019, та іншого законодавства за відповідний період висновки акта залишено без змін, а саме:
- пп. 141.4.2 п. 141.4 ст. 141 Податкового кодексу України, що призвело до заниження податок на доходи нерезидента з джерелом його походження з України на загальну суму 18 424 597 грн., в тому числі: за 2017 рік в розмірі 650 899 грн., за 2018 рік в розмірі 17 773 698 гривень.
- пп. 39.4.2 п. 39.4 ст. 39 Кодексу Податкового кодексу України в результаті чого встановлено неподання звіту про контрольовані операції за 2017 рік.
На підставі акта документальної планової перевірки від 16.09.2019 №8/26-15-05-10-01/39018979, з урахуванням акта про неможливість проведення позапланової перевірки, у зв`язку із відсутністю посадових осіб платника податків від № 1589/Ж6/26-15-07-01-01/39018979, ГУ ДПС у м. Києві прийняті податкові повідомлення-рішення від 18.04.2023 №26953070801 та №26959070801, які направлені за податковою адресою платнику податків поштовим відправленням з повідомленням про вручення (далі по тексту - оскаржувані ППР).
Не погоджуючись з рішенням про результати розгляду скарги ГУ ДПС у м. Києві та прийнятими податкові повідомлення-рішення від 18.04.2023 №26953070801 та №26959070801 позивачем було подано скаргу до ДПС України (вхідний №12626/6 від 03.05.2023) на податкові повідомлення-рішення ГУ ДПС у м. Києві від 18.04.2023 №26953070801, №26959070801.
Рішенням ДПС від 16.05.2023 №12013/6/99-00-06-01-01-06 строк розгляду скарги продовжено до 01.07.2023 (включно).
Перевіркою, проведеною за період з 01.10.2016 по 30.06.2019 встановлено здійснення ТОВ «КОНКОРД КЕПІТАЛ» наступних операцій з нерезидентами:
- Між ТОВ «КОНКОРД КЕПІТАЛ» (продавець) та нерезидентом AVALIA INVESTMENT LIMITED («AVALIA INVESTMENTS LIMITED» 2-4 Arch, Makarios III Avenue Capital Center 9th floor, P.C. 1065, Nicosia, Cyprus, код НЕ 172815, покупець) був укладений Договір купівлі-продажу ЦП від 12.12.2017 № ДД1611/17. Договором передбачено купівля-продаж акцій ПАТ "ГАЛИЧФАРМ" (код 0500293, ISIN: UA4000105993) в кількості 64 960 штук, договірною вартістю 4 430 272,00 грн. Дата виконання договору - 12.12.2017р.
- Між нерезидентом AVALIA INVESTMENT LIMITED («AVALIA INVESTMENTS LIMITED» 2-4 Arch, Makarios III Avenue Capital Center 9th floor, P.C. 1065, Nicosia, Cyprus, код НЕ 172815, продавець) та ТОВ «КОНКОРД КЕПІТАЛ» (покупець) за участю ТОВ «КОНКОРД КЕПІТАЛ» (брокер) був укладений Договір на виконання договору доручення (купівлі-продажу ЦП) від 19.12.2017 № БВ1126/17/3. Договором передбачено купівля-продаж акцій ПАТ «ГАЛИЧФАРМ» (код 0500293, ISIN: UA4000105993) в кількості 64 960 штук, договірною вартістю 8 769 600,00 грн. Дата виконання договору - 19.12.2017;
- Між нерезидентом НОВА ІНВЕСТМЕНТС СОЛЮШНЗ с.р.о (Nova Investment Solutions S.R.O Antala Staska 1859/34, Krc, 140 00 Prague 4, Czech Republic., код 06915159, продавець) та ТОВ «КОНКОРД КЕПІТАЛ» (покупець) за участю ТОВ «КОНКОРД КЕПІТАЛ» (брокер) був укладений Договір на виконання договору доручення (купівлі-продажу ЦП) від 21.09.2018 № БВ1674/18/1. Договором передбачено купівля- продаж облігацій АТ «УКРПОШТА» (код 21560045, ISIN: UA4000199368) в кількості 250 штук, договірною вартістю 766 154,68 EURO (еквівалент 25 303 017,57 грн.). Дата виконання договору - 01.10.2018.
ТОВ «КОНКОРД КЕПІТАЛ» (продавець) за участю ТОВ «КОНКОРД КЕПІТАЛ» (брокер) на підставі Договору на виконання договору комісії (купівлі-продажу ЦП) від 24.09.2018 № БВ328/18/195;242610 здійснив продаж на Фондовій біржі «Перспектива» облігації АТ «УКРПОШТА» (код 21560045, ISIN: UA4000199368) в кількості 250 штук, договірною вартістю 25 327 947,50 грн. Дата виконання договору - 24.09.2018;
- Між нерезидентом AVALIA INVESTMENT LIMITED («AVALIA INVESTMENTS LIMITED» 2-4 Arch, Makarios III Avenue Capital Center 9th floor, P.C. 1065, Nicosia, Cyprus, код НЕ 172815, продавець) та ТОВ «КОНКОРД КЕПІТАЛ» (покупець) за участю ТОВ «КОНКОРД КЕПІТАЛ» (брокер) був укладений Договір на виконання договору доручення (купівлі-продажу ЦП) від 21.09.2018 № БВ1673/18/1. Договором передбачено купівля-продаж облігацій АТ "УКРПОШТА" (код 21560045, ISIN: UA4000199350) в кількості 429 штук, договірною вартістю 1 317 990,07 EURO (еквівалент 43 527 928,19 грн.). Дата виконання договору - 17.10.2018;
У подальшому ТОВ «КОНКОРД КЕПІТАЛ» (продавець) за участю ТОВ «КОНКОРД КЕПІТАЛ» (брокер), на підставі Договору на виконання договору комісії (купівлі-продажу ЦП) від 24.09.2018 № БВ328/18/194;242608 здійснив продаж на Фондовій біржі «Перспектива» облігації АТ «УКРПОШТА» (код 21560045, ISIN: UA4000199350) в кількості 429 штук, договірною вартістю 43 563 650,13 грн. Дата виконання договору - 24.09.2018.
- Між нерезидентом НОВА ІНВЕСТМЕНТС СОЛЮШНЗ с.р.о (Nova Investment Solutions S.R.O Antala Staska 1859/34, Krc, 140 00 Prague 4, Czech Republic., код 06915159, продавець) та ТОВ «КОНКОРД КЕПІТАЛ» (покупець) за участю ТОВ «КОНКОРД КЕПІТАЛ» (брокер) був укладений Договір на виконання договору доручення (купівлі-продажу ЦП) від 12.10.2018 № БВ1678/18/1. Договором передбачено купівля-продаж облігацій АТ «УКРПОШТА» (код 21560045, ISIN: UA4000199350) в кількості 218 штук, договірною вартістю 690 057,25 EURO (еквівалент 22 352 390,2 грн.). Дата виконання договору - 18.10.2018.
У подальшому ТОВ «КОНКОРД КЕПІТАЛ» (продавець) за участю ТОВ «КОНКОРД КЕПІТАЛ» (брокер) на підставі Договору на виконання договору комісії (купівлі-продажу ЦП) від 17.10.2018 № БВ328/18/196;243510 здійснив продаж на Фондовій біржі «Перспектива» облігації АТ «УКРПОШТА» (код 21560045, ISIN: UA4000199350) в кількості 300 штук, договірною вартістю 30 819 093 грн. Дата виконання договору - 17.10.2018. Відповідно вартість продажу зазначеного пакету облігацій в кількості 218 штук становить 22 395 207,58 грн.
- Між нерезидентом AVALIA INVESTMENT LIMITED («AVALIA INVESTMENTS LIMITED» 2-4 Arch, Makarios III Avenue Capital Center 9th floor, P.C. 1065, Nicosia, Cyprus, код НЕ 172815, продавець) та ТОВ «КОНКОРД КЕПІТАЛ» (покупець) за участю ТОВ «КОНКОРД КЕПІТАЛ» (брокер) був укладений Договір на виконання договору доручення (купівлі-продажу ЦП) від № БВ1680/18/1. Договором передбачено купівля-продаж облігацій АТ «УКРПОШТА» (код 21560045, ISIN: UA4000199350) в кількості 262 штук, договірною вартістю 868 612,12 EURO (еквівалент 27 307 985,55 грн.). Дата виконання договору - 21.11.2018р.
У подальшому ТОВ «КОНКОРД КЕПІТАЛ» (код 34926557, продавець) за участю ТОВ «КОНКОРД КЕПІТАЛ» (брокер) на підставі Договору на виконання договору комісії (купівлі-продажу ЦП) від 15.11.2018 № БВ328/18/197; 244610 здійснив продаж на Фондовій біржі «Перспектива» облігації АТ «УКРПОШТА» (код 21560045, ISIN: UA4000199350) в кількості 101 штука, договірною вартістю 10 530 232,73 грн. Дата виконання договору - 15.11.2018; на підставі Договору на виконання договору комісії (купівлі-продажу ЦП) від № БВ328/18/198;244650 здійснив продаж на Фондовій біржі «Перспектива» облігації АТ «УКРПОШТА» (код 21560045, ISIN: UA4000199350) в кількості 161 штука, договірною вартістю 16 794 584,59 грн. Дата виконання договору - 16.11.2018.
Загальна вартість продажу зазначеного пакету облігацій в кількості 262 штук становить 27 324 817,27 грн.
У відповідності до рішення Державної комісії з цінних паперів та фондового ринку від №1449 «Про затвердження Правил (умов) здійснення діяльності з торгівлі цінними паперами: брокерської діяльності, дилерської діяльності, андеррайтингу, управління цінними паперами», договір на брокерське обслуговування - договір, укладений між торговцем та клієнтом, який передбачає надання торговцем послуг щодо укладання правочинів з цінними паперами або іншими фінансовими інструментами на підставі разових замовлень клієнта.
Рішенням №17304/6/99-00-06-01-01-06 ДПС України від 29.06.2023 про результати розгляду скарги, яким оскаржувані ППР залишено без змін, а скаргу ТОВ «КОНКОРД КЕПІТАЛ» без задоволення (далі по тексту - оскаржуване рішення ДПС України).
Не погоджуючись з оскаржуваними ППР та рішенням ДПС України, позивач звернувся до суду для захисту своїх прав та законних інтересів.
Приймаючи рішення про часткове задоволення адміністративного позову, суд першої інстанції виходив з того, що з огляду на встановлені у справі обставини позовні вимоги в частині визнання протиправними та скасування оскаржуваних ППР ГУ ДПС України у м. Києві від 18.04.2023 № 26953070801 та від 18.04.2023 № 26959070801 є обґрунтованими та підлягають задоволенню.
Також, суд першої інстанції дійшов висновку, що позовні вимоги про визнання протиправним та скасування рішення ДПС України від 29.06.2023 №17304/6/99-00-06-01-01-06 не підлягають задоволенню, оскільки рішення контролюючих органів за результатами розгляду скарг платників податків, не являється нормативно - правовим актом чи актом індивідуальної дії в розумінні статті 17 КАС України.
Колегія суддів апеляційної інстанції погоджує висновок суду першої інстанції, оскільки він знайшов своє підтвердження під час апеляційного розгляду справи.
Правовими положеннями ч.1 ст. 308 КАС України регламентовано, що суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Колегія суддів апеляційної інстанції надає правову оцінку спірним правовідносинам та переглядає рішення суду першої інстанції тільки в частині задоволених позовних вимог, оскільки позивач не є апелянтом по справі.
Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд апеляційної інстанції зазначає наступне.
Спірні правовідносини регулюються Конституцією України, Податковим кодексом України (далі по тексту - ПК України) та іншими законами України з питань оподаткування (в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин).
Згідно зі статтею 67 Конституції України, кожен зобов`язаний сплачувати податки і збори в порядку і розмірах, встановлених законом.
Відповідно до п. 86.7 ПК України у разі незгоди платника податків або його представників з висновками перевірки чи фактами і даними, викладеними в акті (довідці) перевірки (крім документальної позапланової перевірки, проведеної у порядку, встановленому підпунктом 78.1.5 пункту 78.1 статті 78 цього Кодексу), вони мають право подати свої заперечення та додаткові документи і пояснення, зокрема, але не виключно, документи, що підтверджують відсутність вини, наявність пом`якшуючих обставин або обставин, що звільняють від фінансової відповідальності відповідно до цього Кодексу, до контролюючого органу, який проводив перевірку платника податків, протягом 10 робочих днів з дня, наступного за днем отримання акта (довідки).
Такі заперечення, додаткові документи і пояснення є невід`ємною частиною матеріалів перевірки.
Згідно п. 44.7 ПК України протягом 10 робочих днів з дня, наступного за днем отримання акта перевірки, платник податків має право подати контролюючому органу, що проводив перевірку, заперечення та/або додаткові документи, які підтверджують показники, відображені таким платником податків у податковій звітності.
У разі, якщо надіслані у передбаченому абзацом першим цього пункту порядку документи надійшли до контролюючого органу після завершення перевірки або у разі надання таких документів відповідно до абзацу другого цього пункту, контролюючий орган має право не приймати рішення за результатами проведеної перевірки та призначити позапланову документальну перевірку такого платника податків.
Згідно п. 78.1.5 ПК України 78.1.5. платником податків подано в установленому порядку контролюючому органу заперечення до акта перевірки в порядку, визначеному пунктом 86.7 статті 86 цього Кодексу, або скаргу на прийняте за її результатами податкове повідомлення-рішення, в яких вимагається повний або частковий перегляд результатів відповідної перевірки або скасування прийнятого за її результатами податкового повідомлення-рішення у разі якщо платник податків у своїй скарзі (запереченнях) посилається на обставини, що не були досліджені під час перевірки, та об`єктивний їх розгляд неможливий без проведення перевірки. Така перевірка проводиться виключно з питань, що стали предметом оскарження.
Наказ про проведення документальної позапланової перевірки з підстав, зазначених у цьому підпункті, видається: у разі розгляду заперечення до акта перевірки, - контролюючим органом, який проводив перевірку.
Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (СОVID-19)» № 540-ІХ, яким доповнено пункт 52-1 розділу XX «Перехідні положення» ПК України нормою про мораторій на проведення податкових перевірок датовано 30.03.2020.
Відповідно до п. 86.4.7 ПК України (чинна редакція на момент прийняття ППР) у разі встановлення необхідності проведення позапланової документальної перевірки у порядку, встановленому підпунктом 78.1.5 пункту 78.1 статті 78 цього Кодексу, висновок за результатами розгляду матеріалів перевірки приймається комісією з питань розгляду заперечень після проведення такої перевірки з урахуванням її результатів.
Згідно п. 1.4.5 розділу І Наказу ДПС України від 04.09.2020 №470 «Про затвердження Методичних рекомендацій щодо порядку взаємодії між підрозділами органів Державної податкової служби України при організації, проведенні та реалізації матеріалів перевірок платників податків»:
«У разі коли при організації документальної планової та позапланової виїзної або фактичної перевірки встановлено неможливість її проведення (у тому числі у зв`язку з відсутністю платника податків (посадових осіб платника податків або його законних (уповноважених) представників) за податковою адресою та/або адресою об`єктів оподаткування) посадовими (службовими) особами територіального органу ДПС/апарату ДПС, невідкладно складається у двох примірниках у довільній формі та підписується акт про неможливість проведення перевірки, що засвідчує цей факт.
Другий примірник акта про неможливість проведення перевірки разом з копіями матеріалів надсилається територіальним органом ДПС/апаратом ДПС платнику податку у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу.
При цьому, підрозділ органу ДПС, який здійснює (очолює) перевірку та встановив неможливість проведення перевірки у зв`язку з відсутністю платника податків (посадових осіб платника податків або його законних (уповноважених) представників) за податковою адресою, протягом 2 робочих днів з дня, наступного за днем складання цього акта, доповідною запискою повідомляє про це керівника (його заступника) відповідного органу ДПС та готує запит на встановлення місцезнаходження платника податків.
Такий запит підписується керівником (його заступником або уповноваженою особою) органу ДПС, працівники якого здійснюють (очолюють) перевірку, реєструється та направляється у встановленому порядку, визначеному відповідним нормативно-правовим актом, до відповідного органу.
Зразок форми запиту наведено у додатку 5 до цих Методичних рекомендацій.
При отриманні органом ДПС від відповідного органу інформації щодо встановлення місцезнаходження платника податків, структурним підрозділом, який здійснює (очолює) перевірку (ініціатором запиту), вживаються заходи з організації та проведення перевірки платника податків».
Відповідно до п. 69.2 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX ПК України документальні позапланові перевірки під час дії воєнного стану проводяться за наявності під час проведення перевірок безпечного: доступу, допуску до територій, приміщень та іншого майна, що використовуються для провадження господарської діяльності та/або є об`єктами оподаткування, або використовуються для отримання доходів (прибутку), або пов`язані з іншими об`єктами оподаткування такими платниками податків.
Відповідно до п. 141.4.1 ПК України доходи, отримані нерезидентом із джерелом їх походження з України, оподатковуються в порядку і за ставками, визначеними цією статтею. Для цілей цього пункту такими доходами є, серед іншого: е) прибуток від здійснення операцій з продажу або іншого відчуження цінних паперів, деривативів або інших корпоративних прав, визначений відповідно до цього розділу.
Згідно з п. 141.4.2 ПК України резидент, у тому числі фізична особа - підприємець, фізична особа, яка провадить незалежну професійну діяльність, або суб`єкт господарювання (юридична особа чи фізична особа - підприємець), який обрав спрощену систему оподаткування, або інший нерезидент, який провадить господарську діяльність через постійне представництво на території України, які здійснюють на користь нерезидента або уповноваженої ним особи будь-яку виплату з доходу з джерелом його походження з України, отриманого таким нерезидентом (у тому числі на рахунки нерезидента, що ведуться в національній валюті), утримують податок з таких доходів, зазначених у підпункті 141.4.1 цього пункту, за ставкою в розмірі 15 відсотків (крім доходів, зазначених у підпунктах 141.4.4-141.4.5 та 141.4.11 цього пункту) їх суми та за їх рахунок, що сплачується до бюджету під час такої виплати, якщо інше не передбачено положеннями міжнародних договорів України з країнами резиденції осіб, на користь яких здійснюються виплати, що набрали чинності. Вимоги цього абзацу не застосовуються до доходів нерезидентів, що отримуються ними через їх постійні представництва на території України.
Відповідно до визначення, наданого у пп. 14.1.54 ст. 54 ПК України, дохід з джерелом їх походження з України - будь-який дохід, отриманий резидентами або нерезидентами, у тому числі від будь-яких видів їх діяльності на території України (включаючи виплату (нарахування) винагороди іноземними роботодавцями), її континентальному шельфі, у виключній (морській) економічній зоні, у тому числі, але не виключно, доходи у вигляді, зокрема: в) доходів від продажу рухомого та нерухомого майна, доходів від відчуження корпоративних прав, цінних паперів, у тому числі акцій українських емітентів.
Порядок застосування міжнародного договору України про уникнення подвійного оподаткування стосовно повного або часткового звільнення від оподаткування доходів нерезидентів із джерелом їх походження з України наведений у ст. 103 ПК України.
Пунктами 103.1 та 103.2 вказаної статті визначено, що застосування правил міжнародного договору України здійснюється шляхом звільнення від оподаткування доходів із джерелом їх походження з України, зменшення ставки податку або шляхом повернення різниці між сплаченою сумою податку і сумою, яку нерезиденту необхідно сплатити відповідно до міжнародного договору України.
Особа (податковий агент) має право самостійно застосувати звільнення від оподаткування або зменшену ставку податку, передбачену відповідним міжнародним договором України на час виплати доходу нерезиденту, якщо такий нерезидент є бенефіціарним (фактичним) отримувачем (власником) доходу і є резидентом країни, з якою укладено міжнародний договір України.
Положення ст. 19 Закону України «Про міжнародні договори України» передбачено, що чинні міжнародні договори України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства і застосовуються у порядку, передбаченому для норм національного законодавства. Якщо міжнародним договором України, який набрав чинності в установленому порядку, встановлено інші правила, ніж ті, що передбачені у відповідному акті законодавства України, то застосовуються правила міжнародного договору. Аналогічні положення закріплені і в п. 3.2. ст. 3 ПК України.
З 01.01.2014 року в Україні дії Конвенція між Урядом України і Урядом Республіки Кіпр про уникнення подвійного оподаткування та запобігання податковим ухиленням стосовно податків на доходи, що ратифікована Україною Законом № 412-VII від 04.07.2013 року.
В Конвенції питання щодо оподаткування доходів від відчуження майна регулюються статтею 13. Пункти 1-3 статті 13 Конвенції не передбачають оподаткування доходу від відчуження акцій або інших цінних паперів. Згідно з п. 4 ст. 13 Конвенції доходи від відчуження будь-якого майна, іншого ніж те, про яке йдеться у попередніх пунктах цієї статті, оподатковуються тільки в тій Договірній Державі, резидентом якої є особа, що відчужує майно.
Статтею 20 Конвенції передбачено, що види доходів резидента Договірної Держави, незалежно від джерела їхнього виникнення, про які не йде мова у попередніх статтях цієї Конвенції, оподатковуються тільки в першій згаданій Державі.
Відповідно до пп. 39.2.1.7 п. 39.2 ст. 39 ПК України господарські операції, передбачені підпунктами 39.2.1.1 (крім операцій, що здійснюються між нерезидентом та його постійним представництвом в Україні) і 39.2.1.5 цього підпункту, операції, якщо одночасно виконуються такі умови:
- річний дохід платника податків від будь-якої діяльності, визначений правилами бухгалтерського обліку, перевищує 150 мільйонів гривень (за вирахуванням непрямих податків) за відповідний податковий (звітний) рік;
- обсяг таких господарських операцій платника податків з кожним контрагентом, визначений за правилами бухгалтерського обліку, перевищує 10 мільйонів гривень (за вирахуванням непрямих податків) з а відповідний податковий (звітний) рік;
- господарські операції, що здійснюються між нерезидентом та його постійним представництвом в Україні, визнаються контрольованими, якщо обсяг таких операцій, визначений за правилами бухгалтерського обліку, перевищує 10 мільйонів гривень (за вирахуванням непрямих податків) за відповідний податковий (звітний) рік.
Як вірно встановлено судом першої інстанції та вбачається з матеріалів справи, ГУ ДПС у м. Києві, зі спливом більше ніж 3,5 років, розглянуті заперечення до Акта перевірки Компанії, за результатом чого направлений лист ГУ ДПС у м. Києві № 15985/1/26-15-07-08-01 від 13.04.2023 року «Про розгляд заперечень».
У вказаному листі повідомляється, що за наслідками розгляду Заперечень від 26.09.2019 року, які отримані податковим органом 27.09.2019 року, у відповідності до вимог п.п.78.1.5 п.78.1 ст. 78 ПК України призначено позапланову виїзну перевірку з питань, що стали предметом оскарження.
Наказом №1231-п від 16.03.2023 призначено документальну позапланову виїзну перевірку Компанії на підставі п. 78.1.5 ПК України.
Також, контролюючий орган повідомив, що провести призначену позапланову виїзну перевірку податковому органу не вдалось через те, що за результатом виїзду на податкову адресу 12.04.2023 року ТОВ «КОНКОРД КЕПІТАЛ» встановлено, що посадові особи або законні (уповноважені) представники товариства відсутні за даною адресою, про що складений відповідний Акт про відсутність за місцем знаходження.
Як наслідок, податковим органом заперечення до акта перевірки залишено без задоволення, а акт перевірки - без змін, направлено Компанії оскаржувані податкові повідомлення-рішення.
Податкова перевірка, на підставі п. 78.1.5, п.78.1 ст.78 ПК України призначена «з підстав, що стали предметом оскарження» за наслідками розгляду заперечення до Акта перевірки від 26.09.2019.
У свою чергу, з аналізу наведених вище норм вбачається, що за наслідками розгляду заперечень платника податків на акт перевірки податковий орган мав прийняти протягом 7 (семи) робочих днів одне із наступних рішень:
1) рішення про результати розгляду заперечень до акта перевірки із задоволенням/незадоволенням заперечень з подальшим прийняттям/не прийняттям податкових повідомлень-рішень;
2) наказ про призначення позапланової перевірки на підставі 78.1.5 ПК України.
Разом з тим, протягом 7 робочих днів податковий орган жодного висновку або рішення не прийняв, позапланову податкову перевірку, на підставі п. 78.1.5 ПК України, не призначив. Наказ про призначення такої перевірки № 1231-п датований 16.03.2023 роком, тобто прийнятий не за наслідками розгляду заперечень на акт перевірки від 26.09.2019 протягом 7 робочих днів, що в свою чергу є грубим порушенням п. 44.7, п. 78.1.5, п. 86.7 ПК України.
Крім того, Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (СОVID-19)» № 540-ІХ, яким доповнено пункт 52-1 розділу XX «Перехідні положення» ПК України нормою про мораторій на проведення податкових перевірок датовано 30.03.2020 (набрання чинності - 02.04.2020).
Таким чином, податковий орган не приймав жодного рішення та не призначав позапланову перевірку, на підставі 78.1.5 ПК України, не лише протягом 7 (семи) робочих днів, як це передбачено нормами чинного законодавства, відведених на розгляд заперечень та прийняття рішення, а більш ніж 6 місяців до запровадження мораторію.
Відповідно до п. 86.4.7 ПК України (чинна редакція на момент прийняття ППР) у разі встановлення необхідності проведення позапланової документальної перевірки у порядку, встановленому підпунктом 78.1.5 пункту 78.1 статті 78 цього Кодексу, висновок за результатами розгляду матеріалів перевірки приймається комісією з питань розгляду заперечень після проведення такої перевірки з урахуванням її результатів.
Натомість, податковим органом наведених дій вчинено не було, що свідчить про недотримання вимог діючого законодавства.
Окрім того, колегія суддів апеляційної інстанції зазначає, що відсутність головного бухгалтера та директора компанії позивача за місцем реєстрації платника податків, на момент початку податкової перевірки, під час воєнного стану, та фактичне не проведення перевірки - не може слугувати підставою для винесення оскаржуваних ППР, відповідно до п. 86.4.7 ПК України. Будь-яких доказів відсутності саме платника податків (Компанії) за місцем знаходження, податковим органом не наведено, як і не вчинено певних дій на встановлення місця знаходження позивача. 
Разом з тим, податкова перевірка протиправно не проводилась з боку відповідача більш ніж 3,5 роки, як за наслідками протиправної бездіяльності останнього, так і з незалежних від позивача обставин (мораторій).
Жодних дій, спрямованих на завчасне узгодження дати для проведення податкової перевірки, під час дії в Україні воєнного стану, Головним управління ДПС у м. Києві не здійснювалося, належних доказів на спростування вказаних обставин суду не надано.
У свою чергу, відповідно до наказу № 1-к ТОВ «КОНКОРД КЕПІТАЛ» від 17.02.2023, у зв`язку з воєнним станом та відповідно до Указу Президента України від 24.02.2022 №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», Закону України «Про організацію трудових відносин в умовах воєнного стану» від 15.03.2022 №2/36 та відповідно до постанови КМУ «Про встановлення карантину та запровадження обмежувальних протиепідемічних заходів з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» від 09.12.2020 №1236, вирішено запровадити дистанційну роботу. Дозволено співробітникам ТОВ «КОНКОРД КЕПІТАЛ» виконувати свої обов`язки дистанційно, починаючи з 20.02.2023 року до кінця воєнного стану, перебуваючи як на території України так і закордоном.
11.04.2023 через електронний кабінет позивачем повідомлено податковий орган про наведені обставини шляхом направлення листа-повідомлення вих. №11/04-2023/01, що не заперечується відповідачем.
Натомість, податковим органом не взято до уваги викладені обставини та, як наслідок, не вжито жодних дій для врегулювання зазначеного питання, чим порушено принцип належного урядування.
Так, принцип «належного урядування», як правило, не повинен перешкоджати державним органам виправляти випадкові помилки, навіть ті, причиною яких є їхня власна недбалість (рішення у справі "Москаль проти Польщі" (Moskal v. Poland), заява N 10373/05, пункт 73). Будь-яка інша позиція була б рівнозначною, inter alia, санкціонуванню неналежного розподілу обмежених державних ресурсів, що саме по собі суперечило б загальним інтересам (там само). З іншого боку, потреба виправити минулу «помилку» не повинна непропорційним чином втручатися в нове право, набуте особою, яка покладалася на легітимність добросовісних дій державного органу (рішення у справі "Пінкова та Пінк проти Чеської Республіки" (Pincova and Pine v. the Czech Republic), заява N 36548/97, пункт 58).
Іншими словами, державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість отримувати вигоду від своїх протиправних дій або уникати виконання своїх обов`язків (рішення у справі «Лелас проти Хорватії» (Lelas v. Croatia), заява N 55555/08, пункт 74). Ризик будь-якої помилки державного органу повинен покладатися на саму державу, а помилки не можуть виправлятися за рахунок осіб, яких вони стосуються (рішення у справах «Пінкова та Пінк проти Чеської Республіки» (Pincova and Pine v. the Czech Republic), заява N 36548/97, пункт 58, «Ґаші проти Хорватії» (Gashi v. Croatia), заява N 32457/05, пункт 40, «Трґо проти Хорватії» (Trgo v. Croatia), заява N 35298/04, пункт 67).
При цьому, тимчасова відсутність керівництва ТОВ «КОНКОРД КЕПІТАЛ» за місцем реєстрації компанії, під час воєнного стану, - не є тотожним відсутності самої компанії за місцем знаходження. В Акті про відсутність за місцем знаходження від 12.04.2023 не вказано яким чином ці дві обставини пов`язані і яким чином податкові інспектори дійшли до висновку про неможливість в подальшому провести податкову перевірку.
Відсутність за податковою адресою уповноважених працівників платника податків не надає інспекторам фактичної можливості для проведення контролюючим органом перевірки в приміщенні останнього, а не за його місцезнаходженням.
У свою чергу, посадові особи відповідача мали можливість запропонувати керівництву ТОВ «КОНКОРД КЕПІТАЛ», яке працює дистанційно, провести перевірку не в приміщенні компанії, дистанційно направити запити про надання інформації та документів тощо та провести останню в приміщенні податкового органу, а тому висновки в Акті про відсутність керівництва платника податків за місцем знаходження від 12.04.2023 та стосовно неможливість проведення податкової перевірки є передчасними.
Так, у постанові Верховного Суду від 25.11.2021 року у справі №440/1961/19 встановлено наступне:
«Таким чином, аналіз практики Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду дає підстави для висновку, що правомірність проведення документальної виїзної перевірки в приміщенні контролюючого органу залежить від обставин та умов, які передували її проведенню та призвели до того, що перевірка проведена у приміщенні контролюючого органу. Якщо зміна місця проведення перевірки відбулася безпідставно, без згоди на це платника податків та без забезпечення йому права на участь у проведенні такої перевірки, то така може бути визнана протиправною. Однак, якщо ж це відбулося з об`єктивних причин, за відсутності заперечень з боку платника податків і при цьому право платника податків на участь було забезпечено (незалежно від того, чи скористався платник податків таким правом), то така перевірка не може бути визнана протиправною».
Отже, податковий орган не був позбавлений можливості, у зв`язку з воєнним станом введеним на території України, та наявності поважних причин, що підтверджують відсутність уповноважених осіб ТОВ «КОНКОРД КЕПІТАЛ» за місцем знаходження товариства, запропонувати проведення перевірки у приміщенні податкового органу, проте, зазначене не було здійснено відповідачем.
Відповідно до п. 69.2 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX ПК України документальні позапланові перевірки під час дії воєнного стану проводяться за наявності під час проведення перевірок безпечного: доступу, допуску до територій, приміщень та іншого майна, що використовуються для провадження господарської діяльності та/або є об`єктами оподаткування, або використовуються для отримання доходів (прибутку), або пов`язані з іншими об`єктами оподаткування такими платниками податків.
Судом встановлено, що керівництво ТОВ «КОНКОРД КЕПІТАЛ» було відсутнє за місцем реєстрації компанії та працювало дистанційно, саме у зв`язку із дією воєнного стану на території України, а також наявними підвищеними ризиками з огляду на місце розташування Компанії.
З огляду на встановлені обставини вбачається наявність порушень в діях ГУ ДПС в м. Києві під час проведення перевірки позивача, що є законною підставою для висновку про те, що оскаржувані ППР прийнято податковим органом з порушенням закону, а тому лише з цих підстав є протиправними та підлягають скасуванню. 
Аналогічна правова позиція (щодо застосування пунктів 86.7, 86.8 статті 86 ПК України) викладена в постановах Верховного Суду від 15.01.2019 у справі № 826/3576/15; від 09.04.2019 у справі № 826/19830/16; від 17.02.2020 у справі № 808/7101/15; від 28.09.2020 у справі №520/2305/19; від 14.01.2021 у справі №808/9011/15.
Велика Палата Верховного Суду у постанові від 8 вересня 2021 року у справі №816/228/17 сформулювала правовий висновок, відповідно до якого неправомірність дій контролюючого органу при призначенні і проведенні перевірки не може бути предметом окремого позову, але може бути підставами позову про визнання протиправними рішень, прийнятих за наслідками такої перевірки. При цьому, підставами для скасування таких рішень є не будь-які порушення, допущені під час призначення і проведення такої перевірки, а лише ті, що вплинули або об`єктивно могли вплинути на правильність висновків контролюючого органу за результатами такої перевірки та відповідно на обґрунтованість і законність прийнятого за результатами перевірки рішення.
Отже, у питаннях дотримання контролюючими органами процедури проведення перевірки, істотне значення має встановлення обставин забезпечення платникам податків можливості реалізувати їх права, передбачені ПК України, а у разі їх порушення - чи могло це істотно вплинути на правильність та обґрунтованість висновків контролюючого органу, здійснених за результатами такої перевірки, на підставі яких прийняті рішення.
Щодо правомірності оскаржуваного ППР від 18.04.2023 № 26953070801, колегія суддів апеляційної інстанції зазначає наступне.
Як вже зазначалося вище судом, відповідно до п. 141.4.1 ПК України (в редакції чинній на момент спірних правовідносин) доходи, отримані нерезидентом із джерелом їх походження з України, оподатковуються в порядку і за ставками, визначеними цією статтею. Для цілей цього пункту такими доходами є, серед іншого: е) прибуток від здійснення операцій з продажу або іншого відчуження цінних паперів, деривативів або інших корпоративних прав, визначений відповідно до цього розділу.
За наведеними вище договорами купівлі-продажу цінних паперів покупцем останніх був ТОВ «Конкорд Консалтинг», тобто інша юридична особа, яке здійснювало виплати на користь нерезидентів-продавців (Nova Investments Solutions s.r.o., Avalia Investments Limited), власників цінних паперів відповідно до п. 1.1. та 2.1. договорів купівлі-продажу цінних паперів.
У свою чергу, ТОВ «КОНКОРД КЕПІТАЛ» діяло як представник (повірений) від імені компаній-нерезидентів та жодних виплат на користь нерезидентів не здійснювала. 
Між ТОВ «КОНКОРД КЕПІТАЛ» та нерезидентами (довірителями) укладені договори доручення з продажу цінних паперів. Відповідно до предмету таких договорів довірителі доручали, а ТОВ «КОНКОРД КЕПІТАЛ» (повірений) зобов`язувалось представляти інтереси довірителів у здійсненні посередницьких операцій з продажу цінних паперів від імені та за рахунок довірителів.
Відповідно до п. 2.2. таких договорів доручень вказано, що договорами купівлі- продажу цінних паперів розрахунок ведеться безпосередньо між покупцем (-ями) та Довірителем.
Податковим органом протиправно прирівняно договори з надання посередницьких/брокерських послуг ТОВ «КОНКОРД КЕПІТАЛ» до операцій з нерезидентами купівлі-продажу цінних паперів та, як наслідок, покладено на позивача обов`язок з утримання та сплати податку за виплату з доходу (нерезидента) з джерелом походження з України.
Крім того, незважаючи на те, що відповідач помилково дійшов висновку про застосування п. 141.4.2 ПК України до ТОВ «КОНКОРД КЕПІТАЛ», на окрему увагу заслуговує факт відсутності обов`язку з утримання, нарахування та сплати податку на території України як такого.
Так, продавцями цінних паперів були компанії Avalia Investments Limited (Республіка Кіпр) та Nova Investments Solutions s.r.o. (Чеська Республіка).
Починаючи з 01.01.2014 року в Україні дії Конвенція між Урядом України і Урядом Республіки Кіпр про уникнення подвійного оподаткування та запобігання податковим ухиленням стосовно податків на доходи, що ратифікована Україною Законом № 412-VII від 04.07.2013 року.
В Конвенції питання щодо оподаткування доходів від відчуження майна регулюються статтею 13. Пункти 1-3 статті 13 Конвенції не передбачають оподаткування доходу від відчуження акцій або інших цінних паперів. Згідно з п. 4 ст. 13 Конвенції доходи від відчуження будь-якого майна, іншого ніж те, про яке йдеться у попередніх пунктах цієї статті, оподатковуються тільки в тій Договірній Державі, резидентом якої є особа, що відчужує майно.
Статтею 20 Конвенції передбачено, що види доходів резидента Договірної Держави, незалежно від джерела їхнього виникнення, про які не йде мова у попередніх статтях цієї Конвенції, оподатковуються тільки в першій згаданій Державі.
Аналіз наведених правових норм дає підстави для висновку про те, що прибуток від відчуження цінних паперів українських емітентів оподатковуються в країні, резидентом якої є отримувач таких прибутків, а відтак дохід Avalia Investments Limited (Республіка Кіпр) не оподатковується в Україні і положення п. 141.4 ст. 141 ПК України не застосовується.
Аналогічні положення стосуються й Nova Investments Solutions s.r.o. (Чеська Республіка), адже тотожні вимоги містяться у ст. 21 Конвенції між Урядом України і Урядом Чеської республіки про уникнення подвійного оподаткування та попередження податкових ухилень стосовно податків на доходи і майно.
Щодо правомірності оскаржуваного ППР від 18.04.2023 № 26959070801, колегія суддів апеляційної інстанції зазначає наступне.
На думку податкового органу, у зв`язку з тим, що ТОВ «КОНКОРД КЕПІТАЛ» та контрагент Avalia Investments Limited (Кіпр) є пов`язаними особами - за наслідками операцій в 2017 році, позивач був зобов`язаний подати звіт про контрольовані операції за 2017 рік.
Відповідно до пп. 39.2.1.7 п. 39.2 ст. 39 ПК України господарські операції, передбачені підпунктами 39.2.1.1 (крім операцій, що здійснюються між нерезидентом та його постійним представництвом в Україні) і 39.2.1.5 цього підпункту, операції, якщо одночасно виконуються такі умови:
- річний дохід платника податків від будь-якої діяльності, визначений правилами бухгалтерського обліку, перевищує 150 мільйонів гривень (за вирахуванням непрямих податків) за відповідний податковий (звітний) рік;
- обсяг таких господарських операцій платника податків з кожним контрагентом, визначений за правилами бухгалтерського обліку, перевищує 10 мільйонів гривень (за вирахуванням непрямих податків) з а відповідний податковий (звітний) рік;
- господарські операції, що здійснюються між нерезидентом та його постійним представництвом в Україні, визнаються контрольованими, якщо обсяг таких операцій, визначений за правилами бухгалтерського обліку, перевищує 10 мільйонів гривень (за вирахуванням непрямих податків) за відповідний податковий (звітний) рік.
З огляду на те, що охоплений перевіркою період, а саме: 2017 році, ТОВ «КОНКОРД КЕПІТАЛ» здійснило операцію із продажу цінних паперів Компанії «Авалія Інвестмент Лімітед» на загальну суму 4 430 272,00 грн. (Договір купівлі-продажу ЦП № ДД1611/17 від 12.12.2017 року), то вказана операція не може бути визнана контрольованою в розумінні пп. 39.2.1.7 п. 39.2. ст. 39 ПК України, оскільки обсяг такої операції товариства не перевищив 10 мільйонів гривень за відповідний податковий (звітний) рік, як це передбачено нормами ст. 39 ПК України.
Враховуючи зазначене, у ТОВ «КОНКОРД КЕПІТАЛ» були відсутні підстави для подання звіту про контрольовані операції, згідно з пп. 39.4.2 п. 39.4 ст. 39 ПК України.
Аналіз наведених правових положень та вищезазначених обставин справи дає підстави колегії суддів апеляційної інстанції для висновку, що оскаржувані ППР ГУ ДПС у м. Києві від 18.04.2023 № 26953070801 та № 26959070801 є протиправними та підлягають скасуванню.
Відповідно до частини другої статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Всупереч наведеним вимогам відповідач, як суб`єкт владних повноважень, не надав суду достатніх беззаперечних доказів в обґрунтування обставин і не довів правомірності винесення оскаржуваних ППР.
Колегія суддів апеляційної інстанції зазначає, що принцип обґрунтованості рішення суб`єкта владних повноважень має на увазі, що рішенням повинне бути прийнято з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії), на оцінці усіх фактів та обставин, що мають значення. 
Європейський Суд з прав людини у рішенні по справі «Суомінен проти Фінляндії» (Suominen v. Finland), № 37801/97, п. 36, від 1 липня 2003 року, вказує, що орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень.
У рішенні від 10.02.2010 у справі «Серявін та інші проти України» Європейський суд з прав людини зазначив, що у рішеннях суддів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються, а в рішенні від 27.09.2010 по справі «Гірвісаарі проти Фінляндії» - що ще одне призначення обґрунтованого рішення полягає в тому, щоб продемонструвати сторонам, що вони були почуті.
Як зазначено в п. 4.1 Рішення Конституційного суду України від 02.11.2004 р. N 15-рп/2004 суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує захист гарантованих Конституцією та законами України прав і свобод людини і громадянина, прав і законних інтересів юридичних осіб, інтересів суспільства і держави.
Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях визначив окремі ознаки принципу верховенства права у розбудові національних систем правосуддя та здійсненні судочинства, яких мають дотримуватись держави - члени Ради Європи, що підписали Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року.
Колегія суддів апеляційної інстанції бере до уваги правову позицію Європейського суду з прав людини, яка викладена в справі «Пономарьов проти України» (пункт 40 мотивувальної частини рішення від 3 квітня 2008 року), в якому Суд наголосив, що «право на справедливий судовий розгляд», яке гарантовано п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, має розумітися у світлі преамбули Конвенції, у відповідній частині якої зазначено, що верховенство права є спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з фундаментальних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, який передбачає повагу до принципу res judicata - принципу остаточності рішень суду. 
У справі «Сокуренко і Стригун проти України» Європейський суд з прав людини зазначив, що «стаття 6 Конвенції не зобов`язує держав - учасників Конвенції створювати апеляційні чи касаційні суди. Однак там, де такі суди існують, необхідно дотримуватись гарантій, визначених у статті 6» (пункт 22 мотивувальної частини рішення від 20 липня 2006 року).
Аналіз наведених положень дає підстави колегії суддів апеляційної інстанції дійти висновку, що даний адміністративний позов підлягає задоволенню, а тому доводи апеляційної скарги не заслуговують на увагу суду.
Колегія суддів апеляційної інстанції доходить до висновку, що інші доводи апелянта не знайшли свого підтвердження під час апеляційного розгляду, а тому судом до уваги не приймаються.
Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Отже, колегія суддів апеляційної інстанції вважає, що судом першої інстанції було вірно встановлено фактичні обставини справи, надано належну оцінку дослідженим доказам, прийнято законне та обґрунтоване рішення у відповідності з вимогами матеріального та процесуального права. 
Обставини, викладені в апеляційній скарзі, до уваги не приймаються, оскільки є необґрунтованими та не є підставами для скасування рішення суду першої інстанції.
В зв`язку з цим, колегія суддів вважає необхідним апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін. 
Керуючись ст.ст. 242, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Головного управління Державної податкової служби у м. Києві - залишити без задоволення.
Рішення Київського окружного адміністративного суду від 05 листопада 2024 року - залишити без змін.
Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду у порядку та строки, визначені ст.ст. 328-331 КАС України.

Головуючий суддя: М.І. Кобаль

Судді: Н.П. Бужак

Ю.К. Черпак

Повний текст виготовлено 27.01.2026 року