КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД  	
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
09 лютого 2026 року м. Київ справа №640/8748/22
Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Парненко В.С., розглянувши в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю "Закарпатгаз Збут" до Антимонопольного комітету України про визнання протиправними та скасування рішення,

в с т а н о в и в:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Закарпатгаз Збут" звернулось до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом, у якому просить суд визнати протиправними та скасувати рішення Постійно діючої адміністративної колегії Антимонопольного комітету України з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель № 4504-р/пк-пз від 10.05.2022.
В обґрунтування вимог позову зазначено про незгоду з оскаржуваним рішенням. Так, під час ознайомлення працівниками Товариства з Тендерною документацією розміщеною в системі електронних закупівель "Прозорро" за предметом ДК 021:2015:09310000-5: Електрична енергія (номер у Prozorro UA-2022-02-10-004008-c) виявлено низку неприйнятних, незаконних та дискримінаційних умов, виконання яких спроможні забезпечити тільки обмежене коло певних учасників або які взагалі не мають відношення до предмету даної закупівлі, є надмірними і неправомірними, внаслідок чого обмежується можливість участі у цій закупівлі учасників ринку електричної енергії. Позивач наголошує, що відповідачем були проігноровані доводи скарги, а саму скаргу розглянуто поверхнево, без надання належної оцінки діям Замовника щодо затребування у тендерній документації від учасників закупівлі документів, які жодним чином не впливають і не можуть впливати на якість, кількість, технічні характеристики товару, постачання якого необхідне замовнику та які не є і не можуть бути обов`язковими для учасників в силу приписів п.п. 4., 5 ч. 1 ст. 5, ч. ч. 3, 4 ст. 22 та ч. 11 ст. 26 Закону України «Про публічні закупівлі».
Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 20 червня 2022 року відкрито провадження в адміністративній справі № 640/8748/22 та призначено здійснювати її розгляд за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення та виклику учасників справи.
Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 09 серпня 2022 року заяву Антимонопольного комітету України про розгляд адміністративної справи № 640/8748/22 за правилами загального позовного провадження - залишити без задоволення.
Законом України від 13.12.2022 № 2825-IX "Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду" (далі - Закон № 2825-IX) Окружний адміністративний суд міста Києва ліквідовано, утворено Київський міський окружний адміністративний суд із місцезнаходженням у місті Києві.
Відповідно до пункту 2 Прикінцевих та перехідних Закону № 2825-IX, з дня набрання чинності цим Законом Окружний адміністративний суд міста Києва припиняє здійснення правосуддя; до початку роботи Київського міського окружного адміністративного суду справи, підсудні окружному адміністративному суду, територіальна юрисдикція якого поширюється на місто Київ, розглядаються та вирішуються Київським окружним адміністративним судом.
На виконання положень пункту 2 розділу ІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України № 2825-ІХ, Окружним адміністративним судом міста Києва скеровано за належністю матеріали цієї справи до Київського окружного адміністративного суду.
Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями Київського окружного адміністративного суду позовну заяву передано на розгляд судді Парненко В.С.
Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 26.02.2025 адміністративну справу 640/8748/22 прийнято до провадження судді Київського окружного адміністративного суду Парненко В.С., розгляд справи ухвалено здійснювати спочатку за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.
В матеріалах справи міститься відзив на позовну заяву, згідно якого відповідач, спираючись на обґрунтування оскаржуваного рішення, повністю заперечує проти вимог позову та вважає оскаржуване рішення законним та обґрунтованим.
Враховуючи приписи частини 5 статті 262 КАС України справа розглядалася за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи (у письмовому провадженні).
Датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складання повного судового рішення (частина 5 статті 250 КАС України).
Згідно з частиною 4 статті 229 КАС України у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Дослідивши матеріали справи, судом встановлені наступні обставини та відповідні їм правовідносини.
Позивачем через електронну систему закупівель до органу оскарження була подана скарга від 22 лютого 2022 № UA-2022-02-10-004008-c.61 щодо порушення Службою автомобільних доріг у Закарпатській області порядку проведення процедури закупівлі за предметом "Електрична енергія для адміністративної будівлі Служби автомобільних доріг у Закарпатській області", оголошення про проведення якої оприлюднене на веб-порталі Уповноваженого органу за № UA-2022-02-10-004008-с.
Скаржник повідомляв про порушення Замовником порядку проведення Процедури закупівлі та просив, зокрема, зобов`язати Замовника внести зміни до Документації.
Постійно діючою адміністративною колегією Антимонопольного комітету України з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель розглянуто скаргу ТОВ «Закарпатгаз Збут» № UA-2022-02-10-004008-с.61 від 22.02.2022 року щодо порушення Замовником порядку проведення Процедури закупівлі.
Рішенням № 4504-р/пк-пз від 10.05.2022 року відповідачем відмовлено у задоволенні скарги ТОВ «Закарпатгаз Збут» № UA-2022-02-10-004008-с.61 від 22.02.2022 року.
Мотиви рішення полягають у тому, що Скаржник не довів та документально не підтвердив необхідність внесення змін до Документації, а також документально не підтвердив неможливість виконання спірних умови Документації та не довів, яким чином наведені ним умови Документації порушують його права та законні інтереси, пов`язані з участю у Процедурі закупівлі.
Вважаючи свої права порушеними, позивач звернувся до суду з даним позовом.
Вирішуючи спір по суті, з урахуванням дії норми закону в часі, суд виходить з наступного.
Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави, територіальних громад та об`єднаних територіальних громад встановлює Закон України "Про публічні закупівлі" (надалі - Закон). 
Зазначеним Законом на Комітет покладено функції органу оскарження. 
Відповідно до частини першої статті 18 Закону Комітетом як органом оскарження з метою неупередженого та ефективного захисту прав та законних інтересів осіб, пов`язаних з участю у процедурах закупівлі, утворена Постійно діюча адміністративна колегія Антимонопольного комітету України з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель (надалі - Колегія). Рішення Колегії ухвалюються від імені Антимонопольного комітету України. 
Порядок оскарження процедур закупівель визначений статтею 18 Закону.
Відповідно до частини другої статті 18 Закону скарга до органу оскарження подається суб`єктом оскарження у формі електронного документа через електронну систему закупівель. 
Суб`єкт оскарження подає скаргу в електронному вигляді з накладенням кваліфікованого електронного підпису, що вважається таким відповідно до Закону України "Про електронні довірчі послуги", шляхом заповнення електронних форм з окремими полями, в яких зазначається у повному обсязі інформація, передбачена частиною п?ятою цієї статті. 
Якщо оскаржуються умови тендерної документації, разом із скаргою мають бути завантажені документальне підтвердження/докази. 
За подання скарги до органу оскарження справляється плата через електронну систему закупівель. 
Після здійснення оплати скарга автоматично вноситься до реєстру скарг і формується її реєстраційна картка, яка разом із скаргою автоматично оприлюднюється в електронній системі закупівель. 
З матеріалів справи вбачається, що позивачем через електронну систему закупівель до органу оскарження була подана скарга від 22 лютого 2022 № UA-2022-02-10-004008-c.61 щодо порушення Службою автомобільних доріг у Закарпатській області порядку проведення процедури закупівлі за предметом "Електрична енергія для адміністративної будівлі Служби автомобільних доріг у Закарпатській області", оголошення про проведення якої оприлюднене на веб-порталі Уповноваженого органу за № UA-2022-02-10-004008-с.
Скаржник повідомляв про порушення Замовником порядку проведення Процедури закупівлі та просив, зокрема, зобов`язати Замовника внести зміни до Документації.
Рішенням Колегії від 24.02.2022 № 3853-р/пк-пз Скарга була прийнята до розгляду, та зобов`язано Замовника надати пояснення по суті Скарги.
Замовник шляхом розміщення листа на веб-порталі Уповноваженого органу надав пояснення по суті Скарги, а також зазначив щодо розбіжностей між кінцевим строком у тендерній документації та оголошенням про проведення Процедури закупівлі, ним було усунуто шляхом внесення відповідних змін до Документації.
1. Скаржник зазначав, що відповідно до умов Документації на підтвердження відповідності пропозиції технічним вимогам (умовам) Документації (технічний опис предмета закупівлі) та на підтвердження відповідності запропонованого товару вимогам до предмета закупівлі учасник має надати:
"Звіт за формою 12-НКРЕКП-моніторинг постачання (квартальна) "Звіт про ціни на роздрібному ринку електроенергії", затвердженого Постановою НКРЕКП №450 від 29.03.2019 року за 2020рік".
Скаржник зазначав, що такого змісту вимога є незаконною та дискримінаційною, оскільки істотно звужує коло потенційних учасників до тих, які фактично здійснювали ліцензійну діяльність з постачання електричної енергії у період протягом усього 2020 року
Скаржник зазначав, що на території Закарпатської області, де здебільшого провадиться його діяльність з постачання енергоресурсів споживачам, таким постачальником є один ТОВ "Закарпаттяенергозбут". 
Відповідно до п. 1.1. "Інструкції щодо заповнення форми звітності № 12-НКРЕКП моніторинг постачання (квартальна) "Звіт про ціни на роздрібному ринку електричної енергії" затвердженої постановою НКРЕКП від 29.03.2019 №450, ця Інструкція поширюється на суб`єктів господарювання, які отримали ліцензію на провадження господарської діяльності з постачання електричної енергії споживачу.
Як згадувалось раніше, ТОВ "Закарпатгаз Збут" у відповідності із ст. 8 Закону України "Про ринок електричної енергії", Закону України "Про ліцензування видів господарської діяльності", отримано ліцензію з постачання електричної енергії споживачу згідно постанови НКРЕКП № 1119 від 17.06.2020, а відтак діяльність з постачання електричної енергії учасником у 1 кварталі 2020 року взагалі не велась. Приймаючи до уваги наведене, Скаржник зазначав, що він не має ані юридичної, ані фактичної змоги надати обумовлену у ТД квартальну звітність за формою 12-НКРЕКПмоніторинг постачання (квартальна) "Звіт про ціни на роздрібному ринку електроенергії" за 1-й квартал 2020 року.
Як свідчить практика участі Скаржника у закупівлях за даним предметом, де присутня така ж сама умова у Документації, відсутність у його Пропозиції звітності за 1 квартал 2020 року часто є підставою відхилення такої наданої учасником Пропозиції.
Скаржник на розгляд Колегії надав, зокрема:
ПОСТАНОВУ від 17.06.2020 № 1119 "Про видачу ліцензій з постачання електричної енергії споживачу ТОВ "ЕК ЕНЕРГО-ПРОСТІР", ТОВ "ЗАКАРПАТГАЗ ЗБУТ", ТОВ "КИЇВОБЛГАЗ ЗБУТ", ТОВ "МИКОЛАЇВГАЗ ЗБУТ", КОНЦЕРНУ "МТМ", ТОВ "СУМИГАЗ ЗБУТ", ТОВ "ТИСАГАЗ", ТОВ "ФЛЕКС ІМПОРТ", ТОВ "ХАРКІВГАЗ ЗБУТ", ТОВ "ХМЕЛЬНИЦЬКГАЗ ЗБУТ" та ТОВ "ЧЕРНІГІВГАЗ ЗБУТ", відповідно до якої, зокрема вказано:
Відповідно до законів України "Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг", "Про ринок електричної енергії" та Порядку ліцензування видів господарської діяльності, державне регулювання яких здійснюється Національною комісією, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, затвердженого постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, від 03 Березня 2020 року № 548, Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, ПОСТАНОВЛЯЄ:
Видати ліцензії на право провадження господарської діяльності з постачання електричної енергії споживачу:
ТОВАРИСТВУ З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ "ЗАКАРПАТГАЗ ЗБУТ" (код ЄДРПОУ 39582749);
-Довідка щодо необхідності сертифікації електроенергії від 13.10.2021 р. № 53-07/61;
-Договір з ДП "Оператор ринку" про участь у ринку "на добу наперед" та внутрішньодобовому ринку № 480/01 від 07.08.2020;
-Договір з ТОВ "ЕРУ ТРЕЙДИНГ" про участь у балансуючій групі № БГ-2109/1694 від 24.09.2021;
-Заява-приєднання до договору про врегулювання небалансів електричної енергії із супровідним листом від 29.07.20;
-Повідомлення НЕК "Укренерго" про приєднання ТОВ "Закарпатгаз Збут" до умов договору про врегулювання небалансів від 30.07.20.
Замовник зазначав, що відповідно до примітки додатку 4 до Документації Замовником, передбачено, що для спрощення розгляду та оцінки пропозиції, у випадку неподання документів, Учасником надаються роз`яснення в довільній формі із зазначенням підстав ненадання кожного з таких документів. У випадку ненадання такого роз`яснення Замовник залишає за собою право перевірити законодавчі підстави ненадання кожного з таких документів. Таким чином, в учасника є можливість виконати вимоги тендерної документації. Вимога щодо внесення змін до Документації є безпідставною.
Відносно даного питання судом встановлено наступне.
Відповідно до частини першої статті 1 Закону тендерна документація щодо умов проведення тендеру, що розробляється та затверджується замовником і оприлюднюється для вільного доступу в електронній системі закупівель.
Статтею 5 Закону визначено, що закупівлі здійснюються за такими принципами: добросовісна конкуренція серед учасників; максимальна економія, ефективність та пропорційність; відкритість та прозорість на всіх стадіях закупівель; недискримінація учасників та рівне ставлення до них; об`єктивне та неупереджене визначення переможця процедури закупівлі/спрощеної закупівлі; запобігання корупційним діям і зловживанням.
Відповідно до частини другої статті 5 Закону учасники (резиденти та нерезиденти) всіх форм власності та організаційно-правових форм беруть участь у процедурах закупівель/спрощених закупівлях на рівних умовах.
Замовники не мають права встановлювати жодних дискримінаційних вимог до учасників.
Відповідно до частини першої статті 10 Закону замовник самостійно та безоплатно через авторизовані електронні майданчики оприлюднює в електронній системі закупівель у порядку, встановленому Уповноваженим органом та цим Законом, інформацію про закупівлю, а саме:
оголошення про проведення конкурентних процедур закупівель, тендерну документацію та проект договору про закупівлю: оголошення про проведення відкритих торгів не пізніше ніж за 15 днів до кінцевого строку подання тендерних пропозицій, якщо вартість закупівлі не перевищує межі, встановлені у частині третій цієї статті, та не пізніше 30 днів у разі перевищення таких меж.
Відповідно до абзацу першого частини восьмої статті 18 Закону скарги, що стосуються тендерної документації та/або прийнятих рішень, дії чи бездіяльності замовника, що відбулися до закінчення строку, установленого для подання тендерних пропозицій, можуть подаватися до органу оскарження з моменту оприлюднення оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, але не пізніше ніж за чотири дні до дати, установленої для подання тендерних пропозицій.
Відповідно до частини першої статті 22 Закону тендерна документація безоплатно оприлюднюється замовником разом з оголошенням про проведення відкритих торгів в електронній системі закупівель для загального доступу шляхом заповнення полів в електронній системі закупівель. Тендерна документація не є об`єктом авторського права та/або суміжних прав.
Відповідно до статті 22 Закону один або декілька кваліфікаційних критеріїв відповідно до статті 16 цього Закону, підстави, встановлені статтею 17 цього Закону, та інформація про спосіб підтвердження відповідності учасників установленим критеріям і вимогам згідно із законодавством. Замовник не вимагає документального підтвердження інформації про відповідність підставам, встановленим статтею 17 цього Закону, у разі якщо така інформація є публічною, що оприлюднена у формі відкритих даних згідно із Законом України "Про доступ до публічної інформації", та/або міститься у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним.
Тендерна документація може містити іншу інформацію, вимоги щодо наявності якої передбачені законодавством та яку замовник вважає за необхідне включити до тендерної документації.
Відповідно до частини першої статті 23 Закону технічна специфікація повинна містити опис усіх необхідних характеристик товарів, робіт або послуг, що закуповуються, у тому числі їх технічні, функціональні та якісні характеристики. Характеристики товарів, робіт або послуг можуть містити опис конкретного технологічного процесу або технології виробництва чи порядку постачання товару (товарів), виконання необхідних робіт. надання послуги (послуг).
Відповідно до пункту 1 розділу ІІІ Документації Пропозиція подається в електронному вигляді через електронну систему закупівель шляхом заповнення електронних форм з окремими полями, де зазначається інформація про ціну, інформація від учасника процедури закупівлі про його відповідність кваліфікаційним критеріям, наявність/відсутність підстав, установлених у статті 17 Закону і в цій тендерній документації, та шляхом завантаження необхідних документів, що вимагаються замовником у цій Документації, зокрема:
документами, що підтверджують повноваження посадової особи або представника Учасника процедури закупівлі щодо підпису документів тендерної пропозиції та інші документи (надаються згідно з Додатком 4 до цієї документації).
ДОДАТОК 4 містить інші документи, які повинен Учасник подати у складі тендерної пропозиції:
Документи на підтвердження відповідності пропозиції технічним вимогам (умовам) Документації (технічний опис предмета закупівлі) та на підтвердження відповідності запропонованого товару вимогам до предмета закупівлі:
Звіт за формою 12-НКРЕКП-моніторинг постачання (квартальна) "Звіт про ціни на роздрібному ринку електроенергії", затвердженого Постановою НКРЕКП № 450 від 29.03.2019 за 2020 рік.
Додаток 4 також містить примітки: 
Документи, що не передбачені законодавством для учасників - юридичних, фізичних осіб, у тому числі фізичних осіб підприємців, не подаються ними у складі тендерної пропозиції.
Для спрощення розгляду та оцінки пропозиції, у випадку неподання документів, Учасником надаються роз`яснення в довільній формі із зазначенням підстав ненадання кожного з таких документів. У випадку ненадання такого роз`яснення Замовник залишає за собою право перевірити законодавчі підстави ненадання кожного з таких документів.
Враховуючи наведене, а також інформацію, наведену в примітках додатку 4, суд погоджується з доводами відповідача, що позивач не довів та документально не підтвердив необхідність внесення змін до Документації в цій частині, а також документально не підтвердив неможливість виконання вказаної умови Документації та не довів, яким чином наведена вище умова Документації порушує його права та законні інтереси, пов`язані з участю у Процедурі закупівлі.
2. Скаржник зазначав, що відповідно до пп. 10 Додатку 4 "Інші документи, які повинен Учасник подати у складі тендерної пропозиції", на підтвердження відповідності пропозиції технічним вимогам (умовам) Документації (технічний опис предмета закупівлі) та на підтвердження відповідності запропонованого товару вимогам до предмета закупівлі учасник має надати:
"Документальне підтвердження стосовно сертифікації уповноваженою організацією
відповідності ДСГУ ISO 37001:2016 "Системи управління щодо протидії корупції. Вимоги та настанови щодо застосування" видані органом з сертифікації діяльність якого відповідає ДСГУ EN ISO/IEC 17021-1:2017 з наданням відповідного сертифікату, виданого на ім`я учасника закупівлі, що є чинним на момент його подання пропозиції, із метою підтвердження того, що Учасник у свої діяльності відповідає вимога законодавства України у сфері боротьби із корупцією та відповідним міжнародним стандартам. Належність процедури отримання такого сертифікату та його дійсність повинна підтверджуватися до міжнародних стандартів, що замовник повинен мати можливість перевірити в загальному публічному доступі".
Скаржник зазначав, що вважає, що дана вимога стосовно необхідності підтвердження учасниками проведення на підприємстві сертифікації діяльності у сфері постачання електричної енергії споживачам відповідно до міжнародного стандарту ISO 37001:2016 "Системи управління щодо протидії корупції. Вимоги та настанови щодо застосування" є незаконною та дискримінуючою з огляду на наявність прямої вказівки пункту 10 частини першої ст. 17 Закону України "Про публічні закупівлі", відповідно до якого Замовник приймає рішення про відмову учаснику в участі у процедурі закупівлі та зобов`язаний відхилити тендерну пропозицію учасника або відмовити в участі у переговорній процедурі закупівлі (крім випадків, зазначених у пунктах 2, 4, 5 частини другої статті 40 цього Закону) в разі, якщо юридична особа, яка є учасником процедури закупівлі (крім нерезидентів), не має антикорупційної програми чи уповноваженого з реалізації антикорупційної програми, якщо вартість закупівлі товару (товарів), послуги (послуг) або робіт дорівнює чи перевищує 20 мільйонів гривень (у тому числі за лотом).
Згідно з інформацією на веб-порталі Уповноваженого органу очікувана вартість даної процедури закупівлі складає 936 800,00 грн, що не перевищує встановлений законодавством поріг.
Крім того, Скаржник зазначає, що усі стандарти міжнародної системи сертифікації якості ISO стосуються безпосередньо менеджменту та бізнес-процесів, які в результаті опосередковано впливатимуть на якість продукції, захист довкілля, безпеку праці, інформаційну безпеку і т.і., однак, відповідно до норм національного законодавства така сертифікація не являється обов`язковою (примусовою) для підприємств зареєстрованих в Україні і може проводитись виключно добровільно за рішенням менеджменту самої компанії.
3 01.01.2018 в державі Україна скасована обов`язкова сертифікація продукції. Відповідно до наказу ДП "УкрНДНЦ" від 29 грудня 2017 року № 500 "Про скасування національних нормативних документів" з 01.01.2018 скасовані стандарти державної системи сертифікації. За Наказом від 26.01.2018 № 93 Міністерства економічного розвитку і торгівлі України, втратив чинність "Перелік продукції, що підлягає обов`язковій сертифікації в Україні" (сканована копія довідки ДП "Львівський науково-виробничий центр стандартизації, метрології та сертифікації" від 13.10.2021 р. № 53-07/61). 
Відповідно до частини 11 ст. 26 Закону України "Про публічні закупівлі", документи, що не передбачені законодавством для учасників юридичних, фізичних осіб, у тому числі фізичних осіб підприємців, не подаються ними у складі тендерної пропозиції пропозиції та не вимагаються під час проведення переговорів з учасником (у разі застосування переговорної процедури закупівлі).
Відсутність документів, що не передбачені законодавством для учасників юридичних, фізичних осіб, у тому числі фізичних осіб підприємців, у складі тендерної пропозиції, не може бути підставою для її відхилення замовником.
Вищезазначений сертифікат не має жодного відношення до даної закупівлі і ніяким чином не впливає ані на технічні вимоги до предмету закупівлі, ані на кваліфікаційні критерії до учасників, ані надає Замовнику яких небудь додаткових гарантій щодо якості та надійності постачання електричної енергії.
Також, в умовах Документації Замовником прописано, що сертифікат має бути видано органом з сертифікації діяльність якого відповідає ДСГУ EN ISO/IEC 17021-1:2017 з наданням відповідного сертифікату із метою підтвердження того, що Учасник у своїй діяльності відповідає вимогам законодавства України у сфері боротьби із корупцією та відповідним міжнародним стандартам. Належність процедури отримання такого сертифікату та його дійсність повинна підтверджуватися до міжнародних стандартів, що замовник повинен мати можливість перевірити в загальному публічному доступі.
Викладаючи вимогу в такому ключі, Замовником створено ще одну перешкоду потенційним учасникам закупівлі, навіть тим у яких є в наявності вказаний сертифікат, однак, який не підтверджує відповідність його видачі певним міжнародним процедурам (замовник чітко не вказує яким саме). Тому, наявність такої дискримінаційної вимоги створює додатковий штучний бар`єр для виходу на торги учасникам і не допускає (обмежує) коло учасників, які не зможуть підтвердити ці дані, які чітко не конкретизовано. Адже, якщо навіть припустити, що виклавши такого змісту формулювання, замовник вважає за необхідне, щоб орган (підприємство), яке видало учаснику сертифікат був включений до Реєстру Національного агентства з акредитації України акредитованих ООВ, то в такому випадку жоден учасник не зможе таким чином це підтвердити, оскільки жоден орган із сертифікації із усієї кількості, що зачається у цьому Реєстрі (91 підприємство станом на день подання цієї скарги), не акредитовано у сфері ISO 37001:2016 "Системи управління щодо протидії корупції. Вимоги та настанови щодо застосування". Викладене підтверджується відомостями із офіційного сайту Нацагентства з акредитації за посиланням в мережі Інтернет: https://naau.org.ua/revestr-akreditovanix-DOV/.
Отже, визначивши таку умову для учасників, які не мають зазначеного сертифікату, замовник зумисно допустив порушення принципів здійснення публічних закупівель в частині недопустимості дискримінаційного підходу до інших суб`єктів господарювання, які не мають і не зобов`язані в силу вимог закону, мати витребуваного документа. Встановлення цього положення с незаконним та порушує права Скаржника, як можливого учасника цієї закупівлі.
Відносно зазначеного питання судом встановлено наступне.
Відповідно до Закону України "Про публічні закупівлі" тендерна документація повинна містити опис усіх необхідних характеристик товарів, робіт або послуг, що закуповуються, у тому числі їх технічні, функціональні та якісні характеристики. Характеристики товарів, робіт або послуг можуть містити опис конкретного технологічного процесу або технології виробництва чи порядку постачання товару (товарів), виконання необхідних робіт, надання послуги (послуг), а також Замовник встановлює вимоги та кваліфікаційні критерії для забезпечення належного виконання робіт чи надання необхідних послуг, що у даному випадку стосується постачання електричної енергії. 
Замовник може визначати необхідний перелік документів для відповідної закупівлі відповідно до Закону України "Про публічні закупівлі", можливості отримати зазначений сертифікат або аналогічний із цього питання в добровільному порядку з тим, щоб дотриматися умов конкурсу та підтвердити можливість надання послуг постачання електричної енергії на належному рівні. 
ДОДАТОК 4 містить інші документи, які повинен Учасник подати у складі тендерної пропозиції:
Документи на підтвердження відповідності пропозиції технічним вимогам (умовам) Документації (технічний опис предмета закупівлі) та на підтвердження відповідності запропонованого товару вимогам до предмета закупівлі:
Документальне підтвердження стосовно сертифікації уповноваженою організацією відповідності ДСТУ ISO 37001:2016 "Системи управління щодо протидії корупції. Вимоги та настанови щодо застосування" видані органом з сертифікації діяльність якого відповідає ДСТУ EN ISO/IEC 17021-1:2017 з наданням відповідного сертифікату, виданого на ім`я учасника закупівлі, що є чинним на момент його подання пропозиції, із метою підтвердження того, що Учасник у свої діяльності відповідає вимога законодавства України у сфері боротьби із корупцією та відповідним міжнародним стандартам. Належність процедури отримання такого сертифікату та його дійсність підтверджуватися до міжнародних стандартів, що замовник повинен мати можливість повинна перевірити в загальному публічному доступі. 
Додаток 4 також містить примітки:
Документи, що не передбачені законодавством для учасників - юридичних, фізичних осіб, у тому числі фізичних осіб підприємців, не подаються ними у складі тендерної пропозиції. 
Для спрощення розгляду та оцінки пропозиції, у випадку неподання документів, Учасником надаються роз`яснення в довільній формі із зазначенням підстав ненадання кожного з таких документів. У випадку ненадання такого роз`яснення Замовник залишає за собою право перевірити законодавчі підстави ненадання кожного з таких документів.
Вимоги щодо наявності відтисків печатки не стосується Учасників, які здійснюють діяльність без печатки згідно з чинним законодавством.
Також судом враховано, що система сертифікації якості ISO (ICO) проводиться на відповідність міжнародним стандартам, встановленим Міжнародною Організацією по Стандартизації (ISO. International Organization for Standardization), Організація ISO не проводить сертифікацію, а тільки розробляє стандарти відповідності. Функція сертифікації переходить на національні акредитовані установи, які займаються впровадженням стандартів на підприємстві, видають сертифікати та проводять наглядовий аудит. Організацією ISO розроблено велику кількість стандартів у різних сферах діяльності, однак в тендерних реаліях найчастіше використовуються ISO 9001, 14000, 18001, 27000,37001. 
Також суд вважає за необхідне зазначити, що учасники заздалегідь ознайомлені з умовами Документації та мають достатньо часу для виконання вимог Тендерної документації, в тому числі для отримання необхідних документів.
Враховуючи наведене, а також інформацію, наведену в примітках додатку 4, суд погоджується з доводами відповідача, що позивач не довів та документально не підтвердив необхідність внесення змін до Документації в цій частині, а також документально не підтвердив неможливість виконання вказаної умови Документації та не довів, яким чином наведена вище умова Документації порушує його права та законні інтереси, пов`язані з участю у Процедурі закупівлі.
3. Скаржник зазначав, що відповідно до пп. 11 Додатку 4 "Інші документи, які повинен Учасник подати у складі тендерної пропозиції", на підтвердження відповідності пропозиції технічним вимогам (умовам) Документації (технічний опис предмета закупівлі) та на підтвердження відповідності запропонованого товару вимогам до предмета закупівлі учасник має надати:
"Реєстри надання компенсації споживачам протягом 2020 року (а також за останній звітній період "квартал"), за формою встановленою Додатком 4 до "Порядку забезпечення стандартів якості електропостачання та надання компенсацій споживачам за їx недотримання", затвердженим Постановою НКРЕКП від 12.06.2018 № 375, які подавались учасником в електронному вигляді до НКРЕКП на адресу: sqr@nerc.gov.ua щомісяця накопичувальним підсумком протягом 20 днів після завершення звітного місяця із підтвердженням надсилання та заповненістю відповідних даних у належних полях форми".
Скаржник зазначав, що як і у попередніх випадках, що такого змісту вимога є незаконною та дискримінаційною, оскільки суттєво обмежує коло учасників спроможних надати таку інформації, зважаючи на те, що відповідно до нормативно-правових актів, що регулюють порядок надання такої інформації, безумовний обов`язок її надання покладено не на усіх без винятку постачальників, а тільки на окремих категорій постачальників.
Так, відповідно до п. 7.6. "Порядку забезпечення стандартів якості електропостачання та надання компенсацій споживачам за їх недотримання" затвердженим постановою НКРЕКП від 12.06.2018 №375 "Про затвердження Порядку забезпечення стандартів якості електропостачання та надання компенсацій споживачам за їх недотримання", якщо електропостачальник (крім електропостачальників, які виконують функції постачальника універсальних послуг) не надавав компенсації споживачам у звітному кварталі, то реєстр надання компенсації споживачам за цей звітний період не подоється.
Відтак, звітування за формою додатку 4 до вищенаведеного Порядку, здійснюється постачальниками універсальних послуг та тими постачальниками, які у 2020 звітному році надавали компенсацію споживачам за недотримання Порядку забезпечення стандартів якості електропостачання.
Скаржник зазначав, що він як постачальник електричної енергії згідно з ліцензією виданою НКРЕКП постановою № 1119 від 17.06.2020, з початком своєї фактичної діяльності та протягом 2020 року (а також за останній звітній період "квартал", як це вимагається ТД) не надавав обумовленої компенсації споживачам з причин відсутності порушень вказаного Порядку, а тому, правомірно у ці періоди не формував і не подавав встановленої звітності Регулятору.
ТОВ "Закарпатгаз Збут", повною мірою дотримувався та дотримується стандартів якості електропостачання перед своїми споживачами. У той же час, ТОВ "Закарпаттаз Збут" не є постачальником універсальних послуг. Таким чином, вимоги Документації щодо надання озвучених реєстрів носять дискримінаційний характер, приймаючи до уваги те, що змога їх надати с тільки у вибіркових постачальників, які це в силу норм законодавчих актів повинні це робити.
Відносно даного питання судом встановлено наступне.
ДОДАТОК 4 містить інші документи, які повинен Учасник подати у складі тендерної пропозиції:
Документи на підтвердження відповідності пропозиції технічним вимогам (умовам) Документації (технічний опис предмета закупівлі) та на підтвердження відповідності запропонованого товару вимогам до предмета закупівлі:
Реєстри надання компенсації споживачам протягом 2020 року (а також за останній звітній період "квартал"), за формою встановленою Додатком 4 до "Порядку забезпечення стандартів якості електропостачання та надання компенсацій споживачам за їх недотримання", затвердженим Постановою НКРЕКП від 12.06.2018 № 375, які подавались учасником в електронному вигляді до НКРЕКП на адресу: sqr@nerc.gov.ua щомісяця накопичувальним підсумком протягом 20 днів після завершення звітного місяця із підтвердженням надсилання та заповненістю відповідних даних у належних полях форми.
Додаток 4 також містить примітки:
Документи, що не передбачені законодавством для учасників - юридичних, фізичних осіб, у тому числі фізичних осіб підприємців, не подаються ними у складі тендерної пропозиції.
Для спрощення розгляду та оцінки пропозиції, у випадку неподання документів, Учасником надаються роз`яснення в довільній формі із зазначенням підстав ненадання кожного з таких документів. У випадку ненадання такого роз`яснення Замовник залишає за собою право перевірити законодавчі підстави ненадання кожного з таких документів.
Враховуючи наведене, а також інформацію, наведену в примітках додатку 4, суд погоджується з доводами відповідача, що позивач не довів та документально не підтвердив необхідність внесення змін до Документації в цій частині, а також документально не підтвердив неможливість виконання вказаної умови Документації та не довів, яким чином наведена вище умова Документації порушує його права та законні інтереси, пов`язані з участю у Процедурі закупівлі.
4. Скаржник зазначав, що відповідно до пункту 4 Додатку 4 "Інші документи, які повинен Учасник подати у складі тендерної пропозиції", з метою можливості оперативного вирішення проблемних питань, які можуть виникати під час купівлі-продажу електричної енергії між електропостачальником та споживачем, у відповідності до вимог п. 8.3.17 та п. 8.3.6. "Правил роздрібного ринку електричної енергії" щодо проведення особистого прийому споживачів, учасник у складі тендерної пропозиції повинен надати:
"Документальне підтвердження стосовно сертифікації уповноваженою організацією відповідності ДСТУ ISO 27701:2013 "Методи безпеки. Розширення для управління інформацією про конфіденційність. Вимоги та вказівки", або іншим аналогічним державним стандартам в сфері сертифікації діяльності підприємства, з наданням відповідного сертифікату, виданого на ім`я учасника закупівлі, що є чинним на момент його подання пропозицій, із метою підтвердження того, то Учасник забезпечить збереження інформації із обмеженим доступом у ході виконання Договору. Належність процедури отримання такого сертифікату та його дійсність повинна підтверджуватися до міжнародних стандартів, що замовник повинен мати можливість перевірити в загальному публічному доступі".
Скаржник зазначав, що по-перше, вважає, що такого змісту вимога у ТД сама по собі ніяк не підсилює можливість оперативного вирішення проблемних питань, які можуть виникати під час купівлі-продажу електричної енергії між електропостачальником та споживачем, оскільки наявність у постачальника сертифікації за стандартом ISO 27701:2013 - є його внутрішнім організаційним питанням та не впливає на права споживачів щодо особистого прийому або належного їх інформування і т.д.
По-друге, встановлення даної вимоги є неправомірним та дискримінаційним актом по відношенню до тих учасників, які мають намір прийняти участь у даній закупівлі, однак в силу тих же положень, що згадувались нами вище щодо добровільності впровадження такої сертифікації, не проводили сертифікації своєї діяльності згідно із даним стандартом.
Скаржник зазначав, що система сертифікації якості ISO (ІСО) проводиться на відповідність міжнародним стандартам, встановленим Міжнародною Організацією по Стандартизації (ISO, International Organization for Standardization). Сама організація ISO не проводить сертифікацію, а тільки розробляє стандарти відповідності. Функція сертифікації переходить на національні акредитовані установи, які займаються впровадженням таких стандартів на підприємстві, видають сертифікати та проводять наглядові аудити. Організацією ISO розроблено велику кількість стандартів у різних сферах діяльності, до прикладу, такі стандарти: ISO 45001:2018, ISO 9001:2015 (або ДСТУ ISO 9001:2015), ISO 14001:2015 (або ДСТУ ISO 14001:2015), ДСТУ ISO/IEC 27001:2015 (або ISO/IEC 27001:2013) i інші.
Обов`язковість впровадження подібних стандартів запроваджується виключно на національному рівні кожної окремої держави. В Україні діє принцип добровільної сертифікації. Ніхто не може зобов`язати бізнес в примусовому порядку сертифікувати товар чи підприємство, оскільки дана вимога відсутня в чинному законодавстві (на підтвердження додаємо довідку ДП "Львівстандартметрологія" від 13.10.2021 р. № 53-07/61).
Відповідно до статті 19 Конституції України правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Існуючі державні стандарти ISO/IEC 27001 "Інформаційні технології. Методи забезпечення безпеки. Системи менеджменту інформаційної безпеки. Вимоги", ISO/IEC 27002 "Інформаційні технології. Технології безпеки. Практичні правила менеджменту інформаційної безпеки" та доповнення до них у вигляді стандарту, що вимагається цією ТД ISO/IEC 27701 "Методи безпеки. Розширення для управління інформацією про конфіденційність. Вимоги та вказівки" це серія міжнародних і добровільних для застосування стандартів і настанов, які присвячені інформаційній безпеці і розроблялись за допомогою НБУ. Це адаптовані європейські стандарти з інформаційної безпеки, яких зобов`язані дотримуватись лише українські банки задля захисту інформації. Тов "Закарпаттаз Збут" провадить свою ліцензійну діяльність на території України і займається виключно постачанням енергоносіїв (у тому числі, електричної енергії). Вищезазначений сертифікат ДСТУ ISO 27701:2013 не має ніякого відношення до даної закупівлі і ніяким чином не впливає, ані на кваліфікаційні критерії учасників, ані на технічні характеристики предмету закупівлі, ані на забезпечення гарантування належного постачання енергоресурсів для потреб Замовника. 
ТОВ "Закарпатгаз Збут" на добровільній основі забезпечив сертифікацію своїх напрямків діяльності шляхом отримання стандартів якості ДСТУ ISO по декілька систем управління, в тому числі, і здійснив сертифікацію діяльності за системою ISO/IEC 27001 "Інформаційні технології. Методи забезпечення безпеки. Системи менеджменту інформаційної безпеки. Вимоги". Однак, впроваджені на підприємстві системи носять споміжний, а не обов`язковий характер, і можливо якось дотично впливають на результативну діяльності підприємства. Але для споживачів вони не мають якоїсь наперед встановленої сили та не гарантують якість надаваних послуг, адже відносини з останніми чітко регламентовано низкою нормативно-правових актів, обов`язкових в державі для усіх учасників ринку.
В свою чергу, забезпечити отримання нових сертифікатів, зокрема і сертифікату ISO/IEC 27701 "Методи безпеки. Розширення для управління інформацією про конфіденційність. Вимоги та вказівки" вимагатиме тривалого часу та значних зусиль, у тому числі і фінансових ресурсів, не являється швидкою та простою справою для учасника, це довготривалий процес, що потребує тривалої підготовки, що є в нинішніх умовах не виправданим для роботи кожного підприємства в державі.
Таким чином, витребувані Замовником сертифікати, на думку Скаржника, є дискримінаційною умовою і носять протиправний характер.
Відносно даного питання судом встановлено наступне.
Відповідно до Закону України "Про публічні закупівлі" тендерна документація повинна містити опис усіх необхідних характеристик товарів, робіт або послуг, що закуповуються, у тому числі їх технічні, функціональні та якісні характеристики. Характеристики товарів, робіт або послуг можуть містити опис конкретного технологічного процесу або технології виробництва чи порядку постачання товару (товарів), виконання необхідних робіт, надання послуги (послуг), а також Замовник встановлює вимоги та кваліфікаційні критерії для забезпечення належного виконання робіт чи надання необхідних послуг, що у даному випадку стосується постачання електричної енергії.
Замовник може визначати необхідний перелік документів для відповідної закупівлі відповідно до Закону України "Про публічні закупівлі", можливості отримати зазначений сертифікат або аналогічний із цього питання в добровільному порядку з тим, щоб дотриматися умов конкурсу та підтвердити можливість надання послуг постачання електричної енергії на належному рівні.
ДОДАТОК 4 містить інші документи, які повинен Учасник подати у складі тендерної пропозиції:
Додатково надаються Учасниками таки документи:
4. Документальне підтвердження стосовно сертифікації уповноваженою організацією відповідності ДСТУ ISO 27701:2013 "Методи безпеки. Розширення для управління інформацією про конфіденційність. Вимоги та вказівки", або іншим аналогічним державним стандартам в сфері сертифікації діяльності підприємства, з наданням відповідного сертифікату, виданого на ім`я учасника закупівлі, що є чинним на момент його подання пропозиції, із метою підтвердження того, що Учасник забезпечить збереження інформації із обмеженим доступом у ході виконання Договору. Належність процедури отримання такого сертифікату та його дійсність повинна підтверджуватися до міжнародних стандартів, що замовник повинен мати можливість перевірити в загальному публічному доступі.
Додаток 4 також містить примітки:
Документи, що не передбачені законодавством для учасників юридичних. фізичних осіб, у тому числі фізичних осіб підприємців, не подаються ними у складі тендерної пропозиції. Для спрощення розгляду та оцінки пропозиції, у випадку неподання документів, Учасником надаються роз`яснення в довільній формі із зазначенням підстав ненадання кожного з таких документів.
У випадку ненадання такого роз`яснення Замовник залишає за собою право перевірити законодавчі підстави ненадання кожного з таких документів.
Судом враховано, що система сертифікації якості ISO (ICO) проводиться на відповідність міжнародним стандартам, встановленим Міжнародною Організацією по Стандартизації (ISO, International Organization for Standardization). Організація ISO не проводить сертифікацію, а тільки розробляє стандарти відповідності. Функція сертифікації переходить на національні акредитовані установи, які займаються впровадженням стандартів на підприємстві, видають сертифікати та проводять наглядовий аудит. Організацією ISO розроблено велику кількість стандартів у різних сферах діяльності, однак в тендерних реаліях найчастіше використовуються ISO 9001, 14000, 18001, 27000.
Також суд зазначає, що для підтвердження якості процесу надання послуг Учасник може отримати сертифікат ISO 27001:2013. Учасники заздалегідь ознайомлені з умовами Документації та мають достатньо часу для виконання вимог Тендерної документації, в тому числі для отримання необхідних документів.
Враховуючи наведене, а також інформацію, наведену в примітках додатку 4, суд погоджується з доводами відповідача, що позивач не довів та документально не підтвердив необхідність внесення змін до Документації в цій частині, а також документально не підтвердив неможливість виконання вказаної умови Документації та не довів, яким чином наведена вище умова Документації порушує його права та законні інтереси, пов`язані з участю у Процедурі закупівлі.
Резюмуючи викладене суд зазначає, що рішення Постійно діючої адміністративної колегії Антимонопольного комітету України № 4504-р/пк-пз від 10.05.2022 року є правомірним, обґрунтованим та таким, що прийняте в межах повноважень, визначених Законом України «Про публічні закупівлі», адже позивачем не доведено та документально не підтверджено, що встановлені Замовником умови тендерної документації є дискримінаційними, незаконними або такими, що об`єктивно унеможливлюють його участь у процедурі закупівлі чи порушують його права та законні інтереси, пов`язані з участю у процедурі закупівлі.
Суд встановив, що тендерна документація містила примітки, які прямо передбачали можливість ненадання окремих документів у разі їх відсутності з об`єктивних причин із наданням відповідних пояснень, а позивач не довів фактичну неможливість виконання вимог тендерної документації, а також не довів причинно-наслідкового зв`язку між спірними вимогами та порушенням його прав.
Вимоги тендерної документації (щодо надання звітності НКРЕКП, підтвердження впровадження систем управління відповідно до стандартів ISO, надання реєстрів компенсацій споживачам) самі по собі не є дискримінаційними, оскільки не забороняють участь у процедурі закупівлі, не встановлюють обмежень за формою власності або організаційно-правовою формою та допускають можливість альтернативного підтвердження або надання пояснень у разі відсутності відповідних документів.
За таких обставин суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог, оскільки рішення органу оскарження відповідає вимогам чинного законодавства, а доводи позивача ґрунтуються на припущеннях та суб`єктивному тлумаченні норм права без належного доказового підтвердження.
Також судом враховано, що відповідно до інформації, яка розміщена на веб-порталі Уповноваженого органу, зазначена Процедура закупівлі визнана такою, що не відбулася у зв`язку з поданням для участі в торгах менше двох тендерних пропозицій.
Приписами частини 1 статті 2 КАС України встановлено, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Відповідно до пункту 8 частини першої статті 4 КАС України позивачем є особа, на захист прав, свобод та інтересів якої подано позов до адміністративного суду, а також суб`єкт владних повноважень, на виконання повноважень якого подано позов до адміністративного суду.
Отже, особа може звернутися до адміністративного суду з позовом про визнання неправомірними дій суб`єкта владних повноважень лише в тому випадку, якщо такі дії безпосередньо впливають на її права, свободи та інтереси у сфері публічно-правових відносин.
Тобто, особа наділена правом оскаржити до суду не будь-які дії суб`єкта владних повноважень, які на її думку, були вчинені з порушенням вимог закону, а лише ті, що мають безпосереднє відношення до особи, яка подала адміністративний позов.
За таких обставин суд вважає, що відсутні підстави стверджувати про наявне у позивача порушене право (інтерес) станом на момент розгляду даної справи судом внаслідок прийняття відповідачем оскаржуваного рішення, що унеможливлює акцентування пропозиції позивача, незважаючи на факт прийняття такого рішення.
Суд зазначає, що відповідно до частини 2 статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Згідно з частиною першою статті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.
Відповідно до статті 73 КАС України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.
За приписами статті 74 КАС України суд не бере до уваги докази, які одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.
Згідно із положеннями статті 75 КАС України достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. При цьому, в силу положень ст. 76 КАС України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.
Згідно з статтею 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст. 78 цього Кодексу.
В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Відповідно до ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.
Судом встановлено, що відповідачем надані усі належні та достатні докази в обґрунтування правомірності прийнятого ним рішення, які повністю спростовують доводи позивача, покладені останнім в його правову позицію.
З огляду на що, у задоволенні вимог позову слід відмовити.
Враховуючи відмову у задоволенні позову, розподіл судових витрат у відповідності до положень ст. 139 КАС України, за наслідками розгляду даної справи, не здійснюється.
Керуючись ст.ст. 241-246, 250, 255, 295 КАС України, суд, -

в и р і ш и в:

У задоволенні адміністративного позову Товариства з обмеженою відповідальністю "Закарпатгаз Збут" до Антимонопольного комітету України про визнання протиправними та скасування рішення, - відмовити.
Розподіл судових витрат не здійснюється.
Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Парненко В.С.