П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
————————————————————————
П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05 лютого 2026 р.	м. Одеса	Справа № 420/35179/25	

Перша інстанція: суддя Завальнюк І.В.

Колегія суддів П`ятого апеляційного адміністративного суду
у складі: головуючої судді - Шевчук О.А.,
суддів – Бойка А.В., Єщенка О.В.,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Одеського окружного адміністративного суду від 15 грудня 2025 року у справі за позовною заявою ОСОБА_1 до секретаря Подільської міської ради Подільського району Одеської області та т.в.о. міського голови м. Подільська Одеської області Албанського Олега Богдановича, Виконавчого комітету Подільської міської ради Подільського району Одеської області про визнання протиправними дії та зобов`язання вчинити певні дії,-

В С Т А Н О В И Л А:

У жовтні 2025 року ОСОБА_1 звернувся до суду першої інстанції із позовом до секретаря Подільської міської ради Подільського району Одеської області та т.в.о. міського голови м. Подільська Одеської області Албанського Олега Богдановича, Виконавчого комітету Подільської міської ради Подільського району Одеської області, в якому просить:
- визнати незаконним факт перебування відповідача, в особі громадянина ОСОБА_2 на посаді секретаря Подільської міської ради на підставі недостатньої освіти;
- визнати незаконними дії Виконавчого комітету Подільської міської ради Подільського району Одеської області, на підставі того, що вони вчинені з порушенням Закону України «Про місцеве самоврядування в України» та Санітарних норм держави;
- визнати протиправними дії відповідачів, які полягають у зухвало - ганебному нехтуванні Законів України та постанов Уряду, порушуючи своїми протиправними діями його Конституційні права, Закони України та постанови Уряду;
- зобов`язати відповідачів негайно привести у належний вигляд використані сміттєві контейнери і обладнання майданчиків для їх зберігання, відповідно до Санітарних норм України;
- стягнути з відповідачів нанесену моральну та матеріальну шкоду, у розмірі 1 500 000 грн., результатом зухвало - ганебної діяльності яких стало значне погіршення стану здоров`я та нанесення суттєвої моральної шкоди і насамперед, керуючись тим фактом, що відповідачі, в особі Виконавчого комітету та т.в.о. голови громадянина ОСОБА_2 вважають, що своїми високими посадовими обов`язками вони мають дотримуватися за вимогою його величі Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні.

Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 15 грудня 2025 року позовна заява ОСОБА_1 - повернута позивачу.
Повертаючи позовну заяву суд першої інстанції, із урахуванням приписів статті 18 КАС України та пункту 26 «Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи», виходив з того, що в підсистемі «Електронний суд» відсутні відомості про формування позивачем саме позовної заяви, що свідчить про використання позивачем непередбаченого чинним процесуальним законодавством способу звернення до суду.
Посилаючись на позицію Верховного Суду, яка викладена у постанові від 23 липня 2024 року у справі №440/17245/23, суд дійшов висновку, що позовна заява є не підписаною, а тому вважав, що позов не може бути прийнято до розгляду судом. За таких підстав, керуючись приписами пункту 3 частини 4 статті 169 КАС України, суд повернув позовну заяву позивачу.

Не погоджуючись з ухвалою суду ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій зазначає, що ухвала суду про повернення позову постановлена з порушенням норм процесуального права, у зв`язку з чим просить її скасувати та повернути позов до суду першої інстанції для продовження розгляду.
В обґрунтування апеляційної скарги посилається на те, що усі сформовані ним матеріали як позовної заяви, так і апеляційної та/або касаційної скарги, у якості додатків складаються з окремих файлів, які становлять зміст як позовної заяви так і апеляційної/касаційної скарги та додані документи, окремими файлами у форматі PDF, складають собою Документ який сформований у системі «Електронний суд», у вигляді окремих файлів, кожний з яких має свій номер. Далі, як пояснює апелянт, кожний окремий файл підписується електронним цифровим підписом і на заключному етапі скеровується до відповідного суду. На переконання апелянта, такий спосіб подання, як заяв так і скарг, повністю відповідає вимогам чинного законодавства.
Відповідачі своїм процесуальним правом подання відзиву на апеляційну скаргу не скористалися.

Відповідно до частини 2 статті 312 КАС України апеляційні скарги на ухвали суду першої інстанції, зазначені в пункті 3, 6, 7, 11, 14, 26 частини 1 статті 294 цього Кодексу, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження).
Згідно з пунктом 3 частини 1 статті 294 КАС України окремо від рішення суду можуть бути оскаржені в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції щодо повернення заяви позивачеві (заявникові).
Колегія суддів, враховуючи обставини даної справи, а також те, що апеляційна скарга подана на ухвалу про повернення позовної заяви, перегляд якого можливий за наявними у справі матеріалами на підставі наявних у ній доказів, не вбачає підстав для розгляду апеляційної скарги за участю учасників справи у відкритому судовому засіданні.
Перевіривши матеріали справи, правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, правової оцінки обставин у справі, обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з наступних підстав.
Частина 1 статті 2 КАС України визначає, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
За змістом частини 1 статті 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист.
Згідно приписів частини 8 статті 18 КАС України, особи, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, подають процесуальні та інші документи, письмові та електронні докази, вчиняють інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, з використанням власного електронного цифрового підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електронний цифровий підпис», якщо інше не визначено цим Кодексом.
Частини 7, 8, 10 статті 44 КАС України також встановлюють, що документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням згаданої Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, визначених цим Кодексом.
Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи шляхом заповнення форм процесуальних документів у відповідності до «Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів)».
Відповідно до пункту 24 «Положення про ЄСІТС», підсистема «Електронний суд» (Електронний суд) є підсистемою ЄСІТС, що забезпечує можливість користувачам у передбачених законодавством випадках у відповідності до наявних технічних можливостей підсистеми ЄСІТС реалізованого функціоналу створювати та надсилати в електронному вигляді процесуальні чи інші документи до суду, інших органів та установ у системі правосуддя, а також отримувати інформацію про стан і результати розгляду таких документів чи інші документи. Інструкція користувача Електронного суду розробляється адміністратором ЄСІТС та розміщується на веб-сторінці технічної підтримки користувачів ЄСІТС за веб-адресою «https://wiki.court.gov.ua».
Пункт 26 «Положення про ЄСІТС» визначає, що електронні документи створюються з застосуванням вбудованого текстового редактора шляхом заповнення форм документів, передбачених Інструкцією користувача Електронного суду, підписуються кваліфікованим електронним підписом (підписами) його підписувача (підписувачів) та надсилаються засобами відповідної підсистеми ЄСІТС.
За змістом абзацу 1 пункту 27 «Положення про ЄСІТС», до створених в Електронному суді документів користувачі можуть додавати інші файли (зображення, відео-файли тощо). Відповідні додані файли (додатки) підписуються кваліфікованим електронним підписом користувачів разом зі створеними в Електронному суді документами, до яких вони додаються.
Абзац 2 цього пункту обумовлює, що технічні вимоги щодо форм електронних документів та їхніх додатків, обмеження відносно їхнього розміру, формату, а також інших характеристик встановлюються Інструкцією користувача Електронного суду.
Отже, альтернативою звернення учасників справи до суду із позовними заявами, скаргами та іншими визначеними законом процесуальними документами, оформленими в паперовій формі та підписаними безпосередньо учасником справи (його представником) є звернення із процесуальними документами в електронній формі. При цьому, слід зазначити про те, що електронні документи створюються із застосуванням вбудованого текстового редактора шляхом заповнення певних форм документів, передбачених Інструкцією користувача Електронного суду.
Згідно матеріалів справи, за допомогою підсистеми «Електронний суд» ОСОБА_1 створив документ під назвою «позовна заява».
Однак, зміст цього документа свідчить про те, що фактично він є супровідним листом, до якого як додаток додана позовна заява окремим файлом у форматі PDF та яка, в порушення пункту 26 Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, не сформована за допомогою підсистеми «Електронний суд».
Отже, в системі «Електронний суд» відсутні відомості про формування позивачем позовної заяви, а тому колегія суддів погоджується із висновком суду першої інстанції про використання позивачем непередбаченого чинним процесуальним законодавством способу звернення до суду.
Колегія суддів зауважує, що неналежно сформована позовна заява, яка не підписана кваліфікованим підписом позивача за допомогою підсистеми «Електронний суд» унеможливлює її розгляд, адже за приписами частини 2 статті 18 КАС України, позовні заяви, що подаються до суду, підлягають обов`язковій реєстрації в ЄСІТС в день надходження документів. 
Враховуючи викладене, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції правильно застосував норму пункту 3 частини 4 статті 169 КАС та обґрунтовано повернув позовну заяву позивачу.
У відповідь на доводи апелянта, колегія суддів вважає за необхідне зазначити, що електронним підписом за допомогою ЄСІТС повинен бути скріплений процесуальний документ (позовна заява), що подається до адміністративного суду, а накладення кваліфікованого електронного підпису на додатки до цього документа лише засвідчує їхню справжність оригіналу.
Аналогічна правова позиція наведена Верховним Судом у постанові від 23.07.2024 у справі №440/17245/23 та в ухвалі від 22.07.2024 у справі №160/14247/22, які в силу приписів частини 5 статті 242 КАС України мають бути враховані судами.
Європейський суд з прав людини у своїй практиці неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у статті 6 Конвенції, не є абсолютним: воно може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, і щодо умов прийнятності скарг. Відповідні обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (п.33 рішення від 21.12.2010 у справі «Перетяка та Шереметьєв проти України»).
У пункті 53 рішення від 08.04.2010 у справі «Меньшакова проти України» Європейський суд з прав людини зазначив, що право на суд не є абсолютним і може підлягати легітимним обмеженням у випадку, коли доступ особи до суду обмежується або законом, або фактично таке обмеження не суперечить пункту 1 статті 6 Конвенції, якщо воно не завдає шкоди самій суті права і переслідує легітимну мету, за умови забезпечення розумної пропорційності між використовуваними засобами та метою, яка має бути досягнута (пункт 57 рішення від 28.05.1985 у справі «Ашинґдейн проти Сполученого Королівства» (Ashingdane v. the United Kingdom), Series A, № 93).
Колегія суддів вважає, що висновки суду, про повернення позовної заяви та подання її у визначеному законодавством порядку не шкодить самій суті права на доступ до суду, а відкриття апеляційного провадження та розгляд апеляційної скарги, не свідчить про помилковість висновків та вимог суду першої інстанції.
Таким чином, наведене у сукупності та взаємозв`язку надає підстави вважати правильними висновки суду першої інстанції про звернення ОСОБА_1 з використанням непередбаченого чинним процесуальним законодавством способу звернення до суду та відповідно про обґрунтованість повернення позовної заяви.
Колегія суддів вважає, що надала відповідь на ключовий довід апеляційної скарги та вважає, що доводи апелянта не спростовують правильність висновків суду першої інстанції, а тому підстав для задоволення скарги колегія суддів не вбачає.
Інші доводи апеляційної скарги зводяться до оцінки дій суддів першої інстанції, розгляд яких не окреслюється межами апеляційної скарги, а тому колегія суддів не надає оцінку таким доводам.
На підставі викладеного, колегія суддів вважає, що оскаржувана ухвала суду ґрунтується на всебічному, повному та об`єктивному розгляді спірного питання, відповідає нормам матеріального та процесуального права. 
Згідно пункту 1 частини 1 статті 315 КАС України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.
Так, відповідно до частини 1 статті 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Оскільки суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та постановив ухвалу з додержанням норм процесуального права, тому за наслідками розгляду апеляційної скарги на ухвалу суду, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а ухвалу суду – без змін.
Керуючись ст. ст. 308, 311, 312, 320, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 – залишити без задоволення.
Ухвалу Одеського окружного адміністративного суду від 15 грудня 2025 року у справі за позовною заявою ОСОБА_1 до секретаря Подільської міської ради Подільського району Одеської області та т.в.о. міського голови м. Подільська Одеської області Албанського Олега Богдановича, Виконавчого комітету Подільської міської ради Подільського району Одеської області про визнання протиправними дії та зобов`язання вчинити певні дії– залишити без змін.
Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду.

Головуюча суддя О. А. Шевчук 

суддя А. В. Бойко

суддя О. В. Єщенко