ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА 
справа № 753/24496/25
провадження № 3/753/8644/25
П О С Т А Н О В А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"28" листопада 2025 р. суддя Дарницького районного суду м. Києва Просалова О.М., розглянувши адміністративну справу про притягнення до адміністративної відповідальності  ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , громадянин України, який проживає за адресою: АДРЕСА_1 , за ч. 2 ст. 183-1 КУпАП,
В С Т А Н О В И В:
Згідно протоколу про адміністративне правопорушення, станом на 30.09.2025 ОСОБА_1 не виконав рішення Господарського суду м. Києва у справі №910/6027/22 від 20.07.2022 (стягувач ФОП ОСОБА_2 ), що призвело до виникнення боргу на загальну суму 128630,31 грн., з яких: 116692,10 грн.- борг на користь стягувача, 11669,21 грн.- виконавчого збору та 269 грн.- витрат виконавчого провадження, чим вчинив правопорушення, передбачене ч. 2 ст.183-1 КУпАП.
В судове засідання  ОСОБА_1  не з`явився, хоча про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином. 
Суд, враховуючи викладене, а також практику Європейського суду з прав людини, відповідно до якої сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правам та неухильно виконувати процесуальні обов`язки, вважає можливим провести розгляд справи у відсутність  ОСОБА_1 .
Дослідивши матеріали справи, суд прийшов до наступних висновків.
Відповідно до ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.
Частиною 2 статті 183-1 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за несплату аліментів на утримання дитини з інвалідністю, дитини, яка хворіє на тяжкі перинатальні ураження нервової системи, тяжкі вроджені вади розвитку, рідкісне орфанне захворювання, онкологічні, онкогематологічні захворювання, дитячий церебральний параліч, тяжкі психічні розлади, цукровий діабет I типу (інсулінозалежний), гострі або хронічні захворювання нирок IV ступеня, або на утримання дитини, яка отримала тяжкі травми, потребує трансплантації органа, потребує паліативної допомоги, що призвела до виникнення заборгованості, сукупний розмір якої перевищує суму відповідних платежів за три місяці з дня пред`явлення виконавчого документа до примусового виконання.
В протоколі про адміністративне правопорушення відсутні кваліфікуючі ознаки, що передбачені ч. 2 ст. 183-1, а відтак відсутні підстави для кваліфікації правопорушення за ч. 2 ст. 183-1 КУпАП.
При цьому суд, не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, не може перебирати на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що призведе до порушення ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.
Згідно ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.
Європейський Суд з прав людини у справі "Кобець проти України" 14.02.2008 року зазначив, що Суд повторює, що відповідно до його прецедентної практики при оцінці доказів він керується критерієм доведення "поза розумним сумнівом" (рішення у справі "Авшар проти Typeччини"(Avsar v. Turkey), п. 282). Таке доведення має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою.
При цьому відповідно з ст. 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на припущеннях. Отже, будь які сумніви щодо винуватості особи тлумачаться на її користь.
Таким чином, сукупність вказаних обставин не дає можливості суду зробити висновок про наявність складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 183-1 КУпАП в діях  ОСОБА_1 .
Згідно ч. 1 ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.
Відповідно до ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності складу адміністративного правопорушення.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 183-1 ч. 2, ст.247 п. 1, ст. 283-285 КУпАП, суд
п о с т а н о в и в:
Провадження у справі про притягнення  ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до адміністративної відповідальності за ч. 2 ст. 183-1 КУпАП- закрити за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення. 
Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення до Київського апеляційного суду через Дарницький районний суд м. Києва.
За відсутності скарги постанова набирає законної сили після закінчення десятиденного строку встановленого на оскарження.

Суддя: