ПОЛТАВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 534/1873/24  Номер провадження 22-ц/814/424/26	Головуючий у 1-й інстанції Куц Т. О.  Доповідач ап. інст. Пікуль В. П.	

П О С Т А Н О В А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
20 січня 2026 року 	м. Полтава	

Полтавський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого Пікуля В.П.,
суддів Одринської Т.В., Панченка О.О.,
за участю секретаря судового засідання Філоненко О.В., 

розглянувши у відкритому судовому засіданні у режимі відеоконференції цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Горішньоплавнівського міського суду Полтавської області від 29 травня 2025 року у справі за позовом  ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Діорит», третя особа: Північно-Східне міжрегіональне управління Державної служби з питань праці про визнання недійсним та скасування акту спеціального розслідування нещасного випадку –

В С Т А Н О В И В:
ОПИСОВА ЧАСТИНА
Короткий зміст позовних вимог
У липні 2024 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Діорит» (далі – ТОВ «Діорит»), третя особа: Північно-Східне міжрегіональне управління Державної служби з питань праці про визнання недійсним та скасування акту спеціального розслідування нещасного випадку, в якому прохав суд: визнати недійсним та скасувати акт за формою Н-1/НП від 11 січня 2024 року спеціального розслідування нещасного випадку, що стався 17 серпня 2023 року о 15 год 00 хв в ТОВ «Діорит» з механіком ОСОБА_2 , затверджений начальником Північно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці Розумним О.М. 16 січня 2024 року; зобов`язати ТОВ «Діорит» організувати проведення повторного спеціального розслідування нещасного випадку, що стався 17 серпня 2023 року о 15 год 00 хв в ТОВ «Діорит» з механіком ОСОБА_2 ; стягнути судові витрати.
Заявлені вимоги мотивує тим, що в серпні 2023 року на території ТОВ «Діорит» стався нещасний випадок зі смертельним наслідком для потерпілого ОСОБА_2 , у зв`язку з чим, наказом Північно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці від 21 серпня 2023 року №433/ПНС було утворено комісію для проведення спеціального розслідування цього випадку. За результатами проведення розслідування комісія прийшла до висновку, що причини та обставини вказаного нещасного випадку не пов`язані з виробництвом, оскільки він стався не під час виконання батьком позивача ОСОБА_2 своїх трудових (посадових) обов`язків чи завдань роботодавця, чи будь-яких інших дій в інтересах підприємства.
За таких обставин, позивач вважає, що комісія прийняла рішення про визнання вказаного нещасного випадку не пов`язаним з виробництвом, про що було складено Акт від 11 січня 2024 року за формою Н-1/HП.
На думку позивача, спеціальне розслідування було проведено комісією з порушенням вимог законодавства, в ході якого дійсні причини та обставини цього випадку повно та всебічно з`ясовані не були.
Короткий зміст рішення місцевого суду
Рішенням Горішньоплавнівського міського суду Полтавської області від 29 травня 2025 року в задоволенні позову ОСОБА_1 до ТОВ «Діорит», третя особа: Північно-Східне міжрегіональне управління Державної служби з питань праці про визнання недійсним та скасування акту спеціального розслідування нещасного випадку відмовлено.
Короткий зміст вимог апеляційної скарги
З рішенням Горішньоплавнівського міського суду Полтавської області від 29 травня 2025 року не погодився позивач та оскаржив його в апеляційному порядку, подавши до суду апеляційну скаргу, в якій прохав суд оскаржуване рішення скасувати та прийняти нове, яким: визнати недійсним та скасувати акт за формою Н-1/НП від 11 січня 2024 року спеціального розслідування нещасного випадку, що стався 17 серпня 2023 року о 15 год 00 хв в ТОВ «Діорит» з механіком ОСОБА_2 , затверджений начальником Північно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці Розумним О.М. 16 січня 2024 року; зобов`язати ТОВ «Діорит» організувати проведення повторного спеціального розслідування нещасного випадку, що стався 17 серпня 2023 року о 15 год 00 хв в ТОВ «Діорит» з механіком ОСОБА_2 ; стягнути з ТОВ «Діорит» на користь ОСОБА_1 судові витрати.
Позиції учасників справи
Узагальнені доводи особи, яка подала апеляційну скаргу
На думку особи, яка подала апеляційну скаргу, суд першої інстанції помилково вказав, що предметом оскарження може бути лише акт повторного спеціального розслідування, що суперечить нормам чинного законодавства, зокрема пункту 57 Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 17 квітня 2019 року № 337 (далі – Порядок №337).
Також судом першої інстанції не було повно з`ясовано обставини справи, зокрема не було надано оцінку доводам щодо порушення комісією положень Порядку № 337 під час проведення спеціального розслідування та складення спірного акту, а також місцевим судом не було перевірено обґрунтованість рішення комісії про визнання нещасного випадку з батьком позивача таким, що не пов`язаний з виробництвом.
Так, суд першої інстанції не надав належної оцінки наступним фактам: нещасний випадок з батьком позивача – механіком ТОВ «Діорит» стався в робочий час на території підприємства в період дії трудового договору; посадовими особами ТОВ «Діорит» були допущені грубі порушення нормативно-правових актів з охорони праці, зокрема встановлена експлуатація незареєстрованої техніки, відсутність внутрішніх положень про внутрішньо-об`єктний режим підприємства, не призначено посадової особи, яка б здійснювала контроль за перебуванням працівників на території підприємства; комісія не провела в повному обсязі дій, передбачених пунктом 33 Порядку № 337.
Щодо відзиву на апеляційну скаргу
У відзиві на апеляційну скаргу ТОВ «Діорит» прохало суд рішення Горішньоплавнівського міського суду Полтавської області від 29 травня 2025 року залишити без змін, а апеляційну скаргу без задоволення.
Відповідач наголошує, що нещасний випадок, який відбувся 17 серпня 2023 року на території Шматківського родовища з ОСОБА_2 стався не під час виконання потерпілим трудових (посадових) обов`язків або завдань роботодавця (усних або письмових), чи будь-яких інших дій в інтересах підприємства, що було встановлено комісією внаслідок всебічного розгляду всіх обставин та матеріалів, оскільки останній перебував у відпустці з 25 листопада 2022 року без збереження заробітної плати.
Зауважено, що лише при наявності висновків повторного розслідування позивач має право оскаржити такі висновки в судовому порядку, отже, позивачем невірно обраний спосіб захисту своїх прав, оскільки позов подано передчасно, адже позивачем не використано позасудовий порядок вирішення спору.
На думку відповідача, висновок комісії є повністю обґрунтованим, відповідає об`єктивним обставинам події, зібраним в повному обсязі матеріалам розслідування, а Акт розслідування складено у відповідності до всіх норм чинного законодавства.
Щодо явки та позиції учасників справи в суді апеляційної інстанції
Представник ТОВ «Діорит» - адвокат Чеверда І.А., взявши участь у розгляді справи у режимі відеоконференції, заперечував проти задоволення вимог поданої позивачем апеляційної скарги та прохав рішення місцевого суду залишити без змін.
У поданій апеляційній скарзі ОСОБА_1 прохав суд, зокрема розгляд справи здійснювати за його відсутності та відсутності його представника.
Представник Північно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці – Вірич М.Є. у поданому до суду апеляційної інстанції клопотанні прохала суд розгляд справи здійснювати за відсутності представника третьої особи, що пов`язано із зайнятістю останньої в іншому судовому процесі.
МОТИВУВАЛЬНА ЧАСТИНА
Колегія суддів, заслухавши доповідь судді-доповідача, вислухавши пояснення представника відповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, приходить до такого висновку.
Встановлені обставини справи
Судом першої інстанції встановлено та підтверджується матеріалами справи, що позивач ОСОБА_1 є сином ОСОБА_2 , згідно свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 від 27 травня 1998 року (а.с.8). 
Наказом Північно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці № 433-ПНС від 21 серпня 2023 року «Про утворення комісії із спеціального розслідування нещасного випадку із смертельними наслідками», наказано утворити комісію із спеціального розслідування нещасного випадку, що спричинив тяжкі наслідки, який стався 17 серпня 2023 року з працівником ТОВ «Діорит» ОСОБА_2 (а.с. 129).
Відповідно до Акту спеціального розслідування нещасного випадку, що стався 17 серпня 2023 року о 15 год 00 хв на ТОВ «Діорит» від 11 січня 2024 року, затвердженого начальником Північно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці за формою Н-1/НП встановлено, що комісія провела розслідування (спеціальне розслідування) нещасного випадку, що стався на тимчасовому майданчику розкривних порід, який розташований на території Шматківського гранітного кар`єру ТОВ «Діорит» за адресою: 2 км на південь від с. Карпівка Горішньоплавнівської територіальної громади Кременчуцького району Полтавської області. Відповідно обставин, за яких стався нещасний випадок, що зазначено у пункті 4 вказаного акту, механік Шматківського гранітного кар`єру ТОВ «Діорит» ОСОБА_2 перебував у відпустці без збереження заробітної плати за угодою сторін на період дії воєнного стану, про що свідчить наказ ТОВ «Діорит» від 24 листопада 2022 року №147 в/к, заява ОСОБА_2 від 24 листопада 2022 року.
17 серпня 2023 року приблизно перед перервою на обід ОСОБА_2 з`явився на контрольно-пропускному пункті (далі - КПП) головного в`їзду на територію Шматківського гранітного кар`єру ТОВ «Діорит» і звернувся до контролера КПП ТОВ «Діорит» ОСОБА_3 зазначивши, що знаходиться у відпустці, але має намір поговорити з керівництвом про поновлення на роботі та попрохав пропустити його на територію кар`єру ТОВ «Діорит». З пояснень ОСОБА_3 , йому здалося, що ОСОБА_2 був в нетверезому стані і він його не пропустив. Після цього ОСОБА_2 попросив ОСОБА_3 зателефонувати головному інженеру ТОВ «Діорит» ОСОБА_4 з пропозицією зустрітись. Протягом наступних 10 хвилин ОСОБА_4 під`їхав до КПП. Під час спілкування з ОСОБА_2 головний інженер ОСОБА_4 сказав, що готовий продовжити з ним розмову про повернення на роботу, коли той протверезіє (бо, начебто, він був на підпитку). Закінчивши розмову, ОСОБА_4 поїхав в кар`єр, а він залишився на КПП. ОСОБА_3 на території кар`єру через КПП ОСОБА_2 не пропустив. Куди саме пішов після розмови ОСОБА_2 жоден з них (ані ОСОБА_3 , ані ОСОБА_4 ) не бачили.
Як зазначено в поясненнях машиніста бульдозера ТОВ «Діорит» ОСОБА_5 , який 17 серпня 2023 року на тимчасовому майданчику розкривних порід виконував роботи з ремонту ходової частини бульдозера Т-170.00, заводський №56052/220, реєстраційний № НОМЕР_2 , згідно отриманого завдання на виконання цих робіт, які 17 серпня 2023 року усно видав ОСОБА_4 . Приблизно о 13-14 годині до нього підійшов ОСОБА_2 , ОСОБА_5 зробив йому зауваження і попросив відійти і не заважати. ОСОБА_2 відійшов. Після чого ОСОБА_5 продовжив роботу. При виконанні роботи у ОСОБА_5 виника необхідність виконувати маневри з рухом бульдозером вперед і назад з метою перевірки роботи ходової частини. ОСОБА_2 перебував в зоні видимості приблизно в 30-метрах від бульдозера з правого боку. При виконанні чергового маневру ОСОБА_2 зник з поля зору. ОСОБА_5 не переконався у відсутності перешкод на шляху руху бульдозеру і не подавав звукові та світлові сигнали під час руху. Після виконання маневру назад ОСОБА_5 побачив, що ОСОБА_2 лежить без ознак життя зліва від бульдозера в 3-4-х метрах. Після цього ОСОБА_5 зупинив бульдозер, опустив відвал і повідомив про випадок головного інженера ОСОБА_4 . Відповідно ОСОБА_4 , дізнавшись про те, що трапилось зателефонував в поліцію, у відповідні служби та повідомив керівництво підприємства про подію. 
Так, відповідно до вказаного акту, комісія на підставі зібраних матеріалів, зробила висновок, що випадок з механіком Шматківського гранітного кар`єру ТОВ «Діорит» ОСОБА_2 стався не під час виконання потерпілим трудових обов`язків чи завдань роботодавця (усних або письмових), чи будь-яких інших дій в інтересах підприємства. Розглянувши зібрані під час розслідування матеріали, комісія із спеціального розслідування прийшла до висновку, що в даному випадку обставини не відповідають пункту 52 Порядку розслідування та обліку нещасних випадків Кабінету Міністрів України від 17 квітня 2019 року №337, за яких нещасний випадок визнає не пов`язаним з виробництвом.
Відповідно пункту 34 Порядку № 337, комісія з спеціального розслідування шляхом голосування простою більшістю голосів (не пов`язаний - 5; пов`язаний - 1), прийняла рішення, що нещасний випадок з механіком Шматковського гранітного кар`єру ТОВ «Діорит» ОСОБА_2 визнано таким, що не пов`язаний з виробництвом зі складанням Акту за формою Н-1/НП та подальшим взяттям на облік ТОВ «Діорит» (а.с.109-121). 
Членом комісії ОСОБА_6 складено окрему думку, згідно якої вона вважає, що комісією із спеціального розслідування зібрано достатньо матеріалів, які б могли свідчити про те, що нещасний випадок з механіком Шматківського гранітного кар`єру ТОВ «Діорит» ОСОБА_2 вважається, таким, що не пов`язаний з виробництвом. Але зазначає, що необхідно врахувати наступні факти - механік Шматківського гранітного кар?єру ТОВ «Діорит» ОСОБА_2 на момент настання нещасного випадку перебував в трудових відносинах з ТОВ «Діорит»; посадовими особами підприємства допущені порушення нормативно-правових актів з охорони праці, а саме: бульдозер Т-170.00 заводський № 56052/22041, яким був здійснений наїзд на потерпілого, був допущений до експлуатації без реєстрації в установленому законодавством порядку, чим порушено вимоги статті 21 розділу III Закону України «Про охорону праці» (зі змінами) від 14 жовтня 1992 року № 2694-ХII, та пункту «б» Порядку відомчої реєстрації та ведення обліку великотоннажних та інших технологічних транспортних засобів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 6 січня 2010 року №8 (зі змінами); не розроблено положення (інструкція) про внутрішньо-об?єктовий режим підприємства, в Правилах внутрішнього трудового розпорядку відсутні певні вимоги, які б встановлювали правила поведінки і перебування працівників на території підприємства; не призначено відповідальну посадову особу, яка б здійснювала контроль за перебуванням працівників на території підприємства в неробочий час, під час відпусток тощо без запрошень, завдань, розпоряджень роботодавця. Враховуючи викладене вважає, що нещасний випадок з механіком Шматківського гранітного кар?єру ТОВ «Діорит» ОСОБА_2 потрібно вважати таким, що пов?язаний з виробництвом.
Позиція суду апеляційної інстанції
Відповідно до статті 43 Конституції України кожен має право на належні, безпечні і здорові умови праці.
Згідно із частинами першою, другою статті 153 КЗпП України на всіх підприємствах, в установах, організаціях створюються безпечні і нешкідливі умови праці. Забезпечення безпечних і нешкідливих умов праці покладається на власника або уповноважений ним орган, крім випадків укладення між працівником та власником або уповноваженим ним органом трудового договору про дистанційну роботу.
У частинах першій та другій статті 13 Закону України «Про охорону праці» передбачено, що роботодавець зобов`язаний створити на робочому місці в кожному структурному підрозділі умови праці відповідно до нормативно-правових актів, а також забезпечити додержання вимог законодавства щодо прав працівників у галузі охорони праці.
Згідно з пунктом 5 частини першої статті 1 Закону України «Про загальнообов`язкове соціальне страхування» нещасний випадок - обмежена в часі подія або раптовий вплив на працівника небезпечного виробничого фактора чи середовища, що сталися у процесі виконання ним трудових обов`язків, внаслідок яких заподіяно шкоду здоров`ю працівника або настала його смерть.
Відповідно до частини другої статті 30 Закону України «Про загальнообов`язкове соціальне страхування» факт нещасного випадку на виробництві або професійного захворювання розслідується в порядку, затвердженому Кабінетом Міністрів України, відповідно до Закону України «Про охорону праці».
Згідно зі статтею 171 КЗпП України роботодавець повинен проводити розслідування та вести облік нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві відповідно до порядку, встановленого Кабінетом Міністрів України.
Статтею 22 Закону України «Про охорону праці» також установлено, що роботодавець повинен організовувати розслідування та вести облік нещасних випадків, професійних захворювань і аварій відповідно до положення, що затверджується Кабінетом Міністрів України за погодженням із всеукраїнськими об`єднаннями профспілок. За підсумками розслідування нещасного випадку, професійного захворювання або аварії роботодавець складає акт за встановленою формою, один примірник якого він зобов`язаний видати потерпілому або іншій заінтересованій особі не пізніше трьох днів з моменту закінчення розслідування. У разі відмови роботодавця скласти акт про нещасний випадок чи незгоди потерпілого з його змістом питання вирішуються посадовою особою органу державного нагляду за охороною праці, рішення якої є обов`язковим для роботодавця. Рішення посадової особи органу державного нагляду за охороною праці може бути оскаржене в судовому порядку.
Отже, обов`язок провести розслідування нещасного випадку та оформити відповідні документи покладено на роботодавця, а в разі його відмови таке питання вирішується посадовою особою органу державного нагляду за охороною праці.
Подібні висновки викладено у постанові Верховного Суду від 14 лютого 2022 року у справі № 235/3344/20.
Процедура проведення розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві врегульована Порядком № 337.
Порядком № 337 визначено: нещасний випадок - обмежена в часі подія або раптовий вплив на працівника небезпечного виробничого фактора чи середовища, що сталися у процесі виконання ним трудових обов`язків або в дорозі (на транспортному засобі підприємства чи за дорученням роботодавця), внаслідок яких заподіяно шкоду здоров`ю, зокрема від одержання поранення, травми, у тому числі внаслідок тілесних ушкоджень, гострого професійного захворювання (отруєння) та інших отруєнь, одержання сонячного або теплового удару, опіку, обмороження, а також у разі утоплення, ураження електричним струмом, блискавкою та іонізуючим випромінюванням, одержання інших ушкоджень внаслідок аварії, пожежі, стихійного лиха (землетрусу, зсуву, повені, урагану тощо), контакту з представниками тваринного та рослинного світу, які призвели до втрати працівником працездатності на один робочий день чи більше або до необхідності переведення його на іншу (легшу) роботу не менш як на один робочий день, зникнення тощо.
Пунктом 9 Порядку № 337 передбачено, що розслідування (спеціальне розслідування) проводиться у разі настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння), у тому числі про які своєчасно не повідомлено роботодавцю чи внаслідок яких втрата працездатності потерпілого настала не одразу. Строк давності для розслідування нещасних випадків та/або гострих професійних захворювань (отруєнь) на виробництві становить три роки з дня їх настання. У разі встановлення факту нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) рішенням суду розслідування проводиться незалежно від дати їх настання.
На підставі пункту 10 Порядку № 337, спеціальному розслідуванню підлягають: нещасні випадки із смертельними наслідками; групові нещасні випадки; випадки смерті працівників під час виконання ними трудових (посадових) обов`язків; гострі професійні захворювання (отруєння), що призвели до тяжких чи смертельних наслідків; нещасні випадки, факт настання яких встановлено у судовому порядку, а підприємство (установа, організація), на якому вони сталися, ліквідовано без правонаступника; нещасні випадки, що спричинили тяжкі наслідки, у тому числі з можливою інвалідністю потерпілого; випадки зникнення працівника під час виконання трудових (посадових) обов`язків; нещасні випадки з особами, які працюють на умовах цивільно-правового договору, на інших підставах, передбачених законом, фізичними особами - підприємцями, особами, які провадять незалежну професійну діяльність, членами фермерського господарства; нещасні випадки, що сталися з особами, фактично допущеними до роботи без оформлення трудового договору (контракту).
Пунктом 12 Порядку № 337 визначено, що на підприємстві (в установі, організації) утворюється комісія з розслідування нещасних випадків та/або гострих професійних захворювань (отруєнь), що не підлягають спеціальному розслідуванню (далі - комісія). Комісія утворюється наказом роботодавця не пізніше наступного робочого дня після отримання інформації про нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння) від безпосереднього керівника робіт, повідомлення від закладу охорони здоров`я, заяви потерпілого, членів його сім`ї чи уповноваженої ним особи.
Держпраці та/або її територіальним органом утворюється комісія із спеціального розслідування (далі - спеціальна комісія).
Спеціальна комісія утворюється протягом одного робочого дня після отримання від роботодавця письмового повідомлення про нещасний випадок або за інформацією, отриманою з інших джерел (органу досудового розслідування, звернень потерпілого або членів його сім`ї чи уповноваженої ними особи, первинних організацій і територіальних об`єднань профспілок) (пункт 14 Порядку № 337).
Пунктом 33 Порядку № 337 передбачено, що комісія (спеціальна комісія) зобов`язана:
- провести засідання комісії (спеціальної комісії) з розслідування нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння), на якому розглянути інформацію про нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння), розподілити функції між членами комісії, провести зустріч з потерпілим (членами його сім`ї чи уповноваженою ними особою) та скласти протоколи засідання комісії згідно з додатком 4;
- обстежити місце, де сталися нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння), аварія, та скласти відповідний протокол згідно з додатком 5, розробити ескіз місця, де сталися нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння), аварія, згідно з додатком 6 і провести фотографування місця настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння), аварії (у разі потреби та можливості); одержати письмові пояснення від роботодавця та його представників, посадових осіб, працівників підприємства (установи, організації), потерпілого (якщо це можливо) згідно з додатком 7, опитати осіб - свідків нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) та осіб, причетних до них, згідно з додатком 8;
- вивчити наявні на підприємстві документи та матеріали стосовно нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) та у разі потреби надіслати запити до відповідних закладів охорони здоров`я для отримання медичних висновків щодо зв`язку нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) з впливом на потерпілого небезпечних (шкідливих) виробничих факторів та/або факторів важкості та напруженості трудового процесу;
- визначити вид події, що призвела до нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння), причини нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) та обладнання, устатковання, машини, механізми, транспортні засоби, експлуатація яких призвела до настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння), відповідно до Класифікатора видів подій, причин, обладнання, устатковання, машин, механізмів, транспортних засобів, що призвели до настання нещасного випадку, гострого професійного захворювання (отруєння), аварії, згідно з додатком 9;
- визначити відповідність умов праці та її безпеки вимогам законодавства про охорону праці;
- визначити необхідність проведення лабораторних досліджень, випробувань, технічних розрахунків, експертизи тощо для встановлення причин настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння);
- з`ясувати обставини та причини настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння);
- визначити, пов`язані чи не пов`язані нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння) з виробництвом;
- установити осіб, які допустили порушення вимог нормативно-правових актів з охорони праці;
- розробити план заходів щодо запобігання подібним нещасним випадкам та/або гострим професійним захворюванням (отруєнням), у тому числі пропозиції щодо внесення змін до нормативно-правових актів з охорони праці;
- скласти акти за формою Н-1 (тимчасові акти за формою Н-1 у разі їх складення) згідно з додатком 11 у кількості, визначеній рішенням комісії (спеціальної комісії); у разі настання групових нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) скласти акти за формою Н-1 на кожного потерпілого;
- розглянути та підписати примірники актів за формою Н-1 (тимчасові акти за формою Н-1 у разі їх складення), а у разі незгоди члена комісії (спеціальної комісії) із змістом розділів 5, 6, 8, 9 такого акта - обов`язково підписати ці акти з відміткою про наявність окремої думки, яка викладається членом комісії письмово, в якій він обґрунтовано викладає пропозиції до змісту розділів 5, 6, 8, 9 акта (окрема думка додається до цих актів та є їх невід`ємною частиною);
- передати не пізніше наступного робочого дня після підписання актів за формою Н-1 матеріали розслідування та примірники таких актів керівнику підприємства (установи, організації) або органу, що утворив комісію (спеціальну комісію), для їх розгляду та затвердження;
- дотримуватися вимог законодавства про інформацію щодо захисту персональних даних потерпілих та інших осіб, які зібрані в межах повноважень комісії (спеціальної комісії) під час проведення розслідування та задокументовані в акті за формою Н-1.
Згідно з пунктом 34 Порядку № 337 рішення щодо визнання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) пов`язаними чи не пов`язаними з виробництвом приймається комісією (спеціальною комісією) шляхом голосування простою більшістю голосів. У разі рівної кількості голосів членів комісії (спеціальної комісії) голос голови комісії (спеціальної комісії) є вирішальним.
Відповідно до пункту 52 Порядку № 337 обставинами, за яких нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння) визнаються пов`язаними з виробництвом, є:
1) виконання потерпілим трудових (посадових) обов`язків згідно з внутрішнім трудовим розпорядком підприємства (установи, організації), у тому числі у відрядженні (згідно з внутрішнім трудовим розпорядком підприємства (установи, організації), на яке він відряджений);
2) перебування потерпілого на робочому місці, на території підприємства (установи, організації) або в іншому місці під час виконання трудових (посадових) обов`язків чи завдань роботодавця з моменту прибуття на підприємство (в установу, організацію) до відбуття з нього, що фіксується відповідно до правил внутрішнього трудового розпорядку підприємства (установи, організації), у тому числі в робочий і надурочний час;
3) підготовка до роботи та приведення в порядок після закінчення роботи знарядь виробництва, засобів захисту, одягу, а також здійснення заходів щодо особистої гігієни, пересування працівника з цією метою по території підприємства (установи, організації) перед початком роботи та після її закінчення;
4) виконання завдань за письмовим розпорядженням роботодавця в неробочий час, під час відпустки, у вихідні, святкові та неробочі дні;
5) виконання потерпілим дій в інтересах підприємства (установи, організації), де він працює, що не належать до його трудових (посадових) обов`язків;
6) раптова смерть внаслідок гострої серцево-судинної недостатності, ішемічного інсульту, серцево-судинної недостатності або порушення мозкового кровообігу під час перебування на підземних роботах (видобування корисних копалин, будівництво (реконструкція, капітальний ремонт), технічне переоснащення шахт, рудників, копалень, метрополітенів, підземних каналів, тунелів та інших підземних споруд, проведення геологорозвідувальних робіт під землею) або після підйому на поверхню з даною ознакою, що підтверджено медичним висновком;
7) раптове погіршення стану здоров`я потерпілого, одержання травм або його смерть під час виконання трудових (посадових) обов`язків внаслідок впливу шкідливих і небезпечних факторів виробничого середовища, важкості та напруженості трудового процесу, що підтверджено медичним висновком, або у разі, коли потерпілий не пройшов обов`язкового медичного огляду відповідно до законодавства, а робота, що виконувалася, протипоказана потерпілому відповідно до медичного висновку;
8) проїзд на роботу чи з роботи на транспортному засобі, що належить підприємству (установі, організації), або на іншому транспортному засобі, наданому роботодавцем відповідно до укладеного договору з іншим підприємством (установою, організацією);
9) проїзд згідно з установленим завданням і маршрутом до місця чи з місця відрядження на транспортному засобі (громадському, власному чи службовому тощо, в тому числі наданому іншим підприємством (установою, організацією) на підставі письмової угоди з роботодавцем про надання послуг з перевезення), що підтверджується документально та відшкодовується роботодавцем;
10) використання власного транспортного засобу в інтересах підприємства (установи, організації) з дозволу або за письмовим дорученням роботодавця (безпосереднього керівника робіт);
11) перебування потерпілого у транспортному засобі або на його стоянці, на території вахтового селища, в тому числі під час змінного відпочинку, якщо настання нещасного випадку пов`язане з виконанням потерпілим трудових (посадових) обов`язків або з впливом на нього шкідливих і небезпечних факторів виробничого середовища, важкості та напруженості трудового процесу;
12) прямування до об`єкта (між об`єктами) обслуговування за затвердженим маршрутом або до будь-якого об`єкта за дорученням роботодавця;
13) перебування на території підприємства (установи, організації) або в іншому визначеному роботодавцем місці у зв`язку з проведенням виробничої наради, одержанням заробітної плати, проходженням обов`язкового медичного огляду, навчання тощо або проведенням з дозволу чи за ініціативою роботодавця професійних і кваліфікаційних конкурсів, спортивних заходів, передбачених колективним договором, за наявності відповідного рішення (наказу, розпорядження тощо) роботодавця;
14) надання підприємством (установою, організацією) благодійної допомоги іншим підприємствам (установам, організаціям) за наявності відповідного рішення (наказу, розпорядження тощо) роботодавця;
15) однократний вплив на працівника шкідливих чи небезпечних виробничих факторів, внаслідок яких у нього виникло гостре професійне захворювання (отруєння), за наявності висновку закладу охорони здоров`я;
16) вплив небезпечних, шкідливих або інших виробничих факторів під час технологічної перерви або перерви для відпочинку чи харчування на території підприємства (установи, організації) згідно з правилами внутрішнього трудового розпорядку, що підтверджено висновком закладу охорони здоров`я або експертної комісії;
17) заподіяння потерпілому тілесних ушкоджень іншою особою або його вбивство під час виконання чи у зв`язку з виконанням трудових (посадових) обов`язків або дій в інтересах підприємства (установи, організації) незалежно від початку досудового розслідування, крім випадків з`ясування з іншою особою особистих стосунків невиробничого характеру, що встановлено комісією з розслідування та/або підтверджено висновком компетентних органів;
18) погіршення стану здоров`я внаслідок отруєння алкоголем, наркотичними засобами, токсичними чи отруйними речовинами, а також їх дії (асфіксія, зупинка серця тощо), що підтверджено медичним висновком, якщо це пов`язано із застосуванням таких речовин у виробничому процесі чи порушенням вимог щодо їх зберігання та транспортування;
19) ліквідація наслідків надзвичайних ситуацій на виробничих об`єктах і транспортних засобах, що використовуються підприємством (установою, організацією);
20) скоєння самогубства працівником плавскладу на суднах морського, річкового та рибопромислового флоту в разі перевищення обумовленого колективним договором строку перебування у рейсі або його смерті під час перебування у рейсі внаслідок впливу шкідливих і небезпечних факторів виробничого середовища, важкості та напруженості трудового процесу;
21) оголошення працівника померлим внаслідок зникнення під час виконання ним трудових (посадових) обов`язків (відповідно до ухваленого рішення суду);
22) одержання травм під час використання транспортних засобів, устатковання, інструментів, матеріалів тощо, що належать і використовуються підприємством (установою, організацією), у разі їх несправності, що підтверджено відповідними висновками;
23) одержання травм або смерть потерпілого під час виконання трудових (посадових) обов`язків у разі перебування його у стані алкогольного, токсичного чи наркотичного сп`яніння, підтвердженого відповідним медичним висновком, за наявності технічних або організаційних причин настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) або у разі, коли потерпілий не був відсторонений від виконання робіт відповідно до вимог правил внутрішнього трудового розпорядку підприємства (установи, організації) або колективного договору;
24) виконання фізичною особою - підприємцем виду робіт, зазначеного в документах обов`язкової звітності, за обставин, зазначених у підпунктах 1-23 цього пункту;
25) виконання робіт особами, які працюють на умовах цивільно-правового договору, на інших підставах, передбачених законом, особами, які провадять незалежну професійну діяльність, членами фермерського господарства за обставин, зазначених у підпунктах 1-23 цього пункту;
26) виконання робіт особою, яка фактично допущена до роботи без оформлення трудового договору (контракту), у разі підтвердження факту перебування потерпілого у трудових відносинах з роботодавцем за обставин, зазначених у підпунктах 1-23 цього пункту.
Нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння) визнаються не пов`язаними з виробництвом у разі вчинення потерпілим кримінального правопорушення, що встановлено обвинувальним вироком суду або постановою (ухвалою) про закриття кримінального провадження за нереабілітуючими підставами; смерті працівника від загального захворювання або самогубства, що підтверджено висновками судово-медичної експертизи та/або відповідною постановою про закриття кримінального провадження (пункт 53 Порядку № 337).
Так, з матеріалів справи вбачається, що відповідно до Акту спеціального розслідування нещасного випадку, що стався 17 серпня 2023 року о 15 год 00 хв на ТОВ «Діорит» від 11 січня 2024 року, затвердженого начальником Північно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці за формою Н-1/НП встановлено, що комісія провела розслідування (спеціальне розслідування) нещасного випадку, що стався на тимчасовому майданчику розкривних порід, який розташований на території Шматківського гранітного кар`єру ТОВ «Діорит» за адресою: 2 км на південь від с. Карпівка Горішньоплавнівської територіальної громади Кременчуцького району Полтавської області, та встановила, що випадок з механіком Шматківського гранітного кар`єру ТОВ «Діорит» ОСОБА_2 стався не під час виконання потерпілим трудових обов`язків чи завдань роботодавця (усних або письмових), чи будь-яких інших дій в інтересах підприємств. Розглянувши зібрані під час розслідування матеріали, комісія із спеціального розслідування прийшла до висновку, що в даному випадку обставини не відповідають пункту 52 Порядку розслідування та обліку нещасних випадків Кабінету Міністрів України від 17 квітня 2019 року №337, за яких нещасний випадок визнає не пов`язаним з виробництвом.
Велика Палата Верховного Суду у постанові від 22 травня 2024 року у справі № 227/2301/21 виснувала, що положення Порядку № 337 дають підстави дійти висновку, що до виключної компетенції комісії (спеціальної комісії) по розслідуванню нещасного випадку належать повноваження з визнання нещасного випадку таким, що пов`язаний з виробництвом, і такий факт не може бути визнаний таким у судовому порядку. Саме комісія (спеціальна комісія) встановлює факт пов`язаності чи непов`язаності нещасного випадку з виробництвом.
Рішення комісії (спеціальної комісії) та відповідний акт можуть бути оскаржені до суду. У цьому випадку суд має встановити наявність або відсутність порушень при їх складанні, у тому числі й перевірити обґрунтованість визнання комісією нещасного випадку таким, що пов`язаний/не пов`язаний з виробництвом, і відповідно до цього ухвалити рішення.
Так, з матеріалів, які додані до Акту спеціального розслідування нещасного випадку, що стався 17 серпня 2023 року о 15 год 00 хв на ТОВ «Діорит» від 11 січня 2024 року, та які долучені до матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_2 з 25 листопада 2022 року було надано відпустку без збереження заробітної плати за угодою сторін на період дії воєнного стану, що підтверджується копією наказу ТОВ «Діорит» «Про надання відпустки без збереження заробітної плати» №147 в/к від 24 листопада 2022 року, з яким ОСОБА_2 був ознайомлений 24 листопада 2022 року (т.2 а.с. 21). Крім того, факт відсутності ОСОБА_2 на робочому місці підтверджується й копіями табелів обліку використання робочого часу Шматківський гранітний кар`єр (т.2, а.с. 43-72), з відомостей яких, зокрема вбачається, що ОСОБА_2 у серпні 2023 року перебував у відпустці без збереження заробітної плати за згодою сторін (позначення «НА»), а також відомостей Пенсійного фонду, який повідомив нарахування роботодавцем ОСОБА_2 за період з 25 листопада 2022 року до 30 червня 2023 року нульових сум заробітної плати та єдиного внеску, як за період відпустки без збереження заробітної плати (т.1, а.с.163).
З вказаних вище доказів вбачається, що задовго до настання нещасного випадку, а також безпосередньо у день його настання, ОСОБА_2 перебував у відпустці без збереження заробітної плати. Крім того, матеріали справи не містять доказів, що у день настання нещасного випадку ОСОБА_2 запрошувався роботодавцем на місце роботи чи інші відокремлені підрозділи підприємства, і що йому надавалися будь-які вказівки, що пов`язані з його трудовими функціями чи діяльністю відповідача, а тому з урахуванням положень пункту 52 Порядку №337, колегія суддів погоджується з тим, що нещасний випадок з ОСОБА_2 стався не під час виконання потерпілим трудових обов`язків чи завдань роботодавця (усних або письмових), чи будь-яких інших дій в інтересах підприємства.
Що ж стосується доводів позивача, що комісія не провела в повному обсязі дій, передбачених пунктом 33 Порядку № 337, зокрема щодо встановлення відповідності умов праці та перебування працівників на території підприємства охороні праці, то слід наголосити, що згідно вказаному пункту Порядку передбачено здійснення комісією визначення відповідності умов праці та її безпеки вимогам законодавства про охорону праці, що згідно матеріалів справи було підтверджено деклараціями відповідності матеріально-технічної бази вимогам законодавства з питань охорони праці, згідно яких директор підприємства підтверджує відповідність матеріально-технічної бази та умов праці вимогам законодавства з питань охорони праці та промислової безпеки під час виконання робіт підвищеної небезпеки (т.1 а.с. 225-238). 
Крім того, згідно Акту Північно-східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці №ПНС/ПЛ/14622/029 від 12 вересня 2023 року, що складений за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо додержання вимог законодавства у сферах охорони праці, промислової безпеки було встановлено ряд порушень, що виявлені у ТОВ «Діорит» (т.1 239-250, т.2 а.с.01-08), що в свою чергу слугувало й підставою для складення уповноваженим органом Припису про усунення виявлених порушень законодавства у сферах охорони праці, промислової безпеки №ПНС/ПЛ/14622/029/П від 12 вересня 2023 року (т.2 а.с. 09-18).
Вказані вище письмові докази свідчать про здійснення комісією дій, що передбачені пунктом 33 Порядку № 337, зокрема щодо визначення відповідності умов праці та її безпеки вимогам законодавства про охорону праці.
Що ж стосується доводів апеляційної скарги, що посадовими особами ТОВ «Діорит» були допущені грубі порушення нормативно-правових актів з охорони праці, зокрема встановлена експлуатація незареєстрованої техніки, відсутність внутрішніх положень про внутрішньо-об`єктний режим підприємства, не призначено посадової особи, яка б здійснювала контроль за перебуванням працівників на території підприємства, то вище вказане не спростовує факт необхідності працівниками підприємства дотримуватися правил охорони праці на робочому місці, інструктаж яких було здійснено ОСОБА_2 14 лютого 2022 року, що підтверджується копією журналу реєстрації інструктажів з питань охорони праці на робочому місці (т.1 а.с. 220), та Правил внутрішнього трудового розпорядку для працівників ТОВ «Діорит», згідно яких робітники зобов`язані дотримуватися дисципліни праці, уникати подій, які заважають іншим працівникам виконувати їх трудові обов`язки (т.2 а.с. 36).
Враховуючи вище викладене, а також настання нещасного випадку з ОСОБА_2 не під час виконання ним трудових обов`язків чи завдань роботодавця (усних або письмових), чи будь-яких інших дій в інтересах підприємства, то колегія суддів вважає, що суд першої інстанції прийшов до правильного по суті висновку про відмову у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 .
Висновки за результатами розгляду апеляційної скарги
Як передбачено пунктом 1 частини першої статті 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення.
Згідно із статтею 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Враховуючи викладене, колегія суддів вважає, що доводи апеляційної скарги не спростовують висновки суду першої інстанції, який всебічно, повно, об`єктивно та безпосередньо дослідив надані позивачем докази, із дотриманням норм процесуального права, правильно застосував норми матеріального права і ухвалив законне та обґрунтоване судове рішення.
Отже, апеляційну скаргу ОСОБА_1 слід залишити без задоволення, а рішення Горішньоплавнівського міського суду Полтавської області від 29 травня 2025 року – без змін.
Щодо судових витрат
За правилами частини першої статті 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Відповідно до частини тринадцятої статті 141 ЦПК України, якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат.
Зважаючи на те, що апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, відсутні підстави для нового розподілу судових витрат, понесених сторонами під час розгляду справи місцевим судом, та відсутні підстави для розподілу судових витрат у суді апеляційної інстанції.

Керуючись статтями 367, 374, 375, 382 ЦПК України, суд -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 – залишити без задоволення.

Рішення Горішньоплавнівського міського суду Полтавської області від 29 травня 2025 року – залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня прийняття та може бути оскаржена безпосередньо до Верховного Суду шляхом подачі касаційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст постанови складено 26 січня 2026 року.

Головуючий       В.П. Пікуль
Судді         Т.В. Одринська

О.О. Панченко