Справа № 589/2637/21 
Провадження № 2-а/589/5/23 

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 січня 2023 року     м. Шостка

Шосткинський міськрайонний суд Сумської області в особі головуючого судді Лєвші С.Л., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (письмове провадження) адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Державної екологічної інспекції України у Сумській області 
-про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення,-

ВСТАНОВИВ:

29 червня 2021 року позивач ОСОБА_1 звернувся до Шосткинського міськрайонного суду Сумської області із адміністративним позовом, в якому просить скасувати постанову Державної екологічної інспекції Сумської області №014576 від 22.06.2021, як незаконну.
В обґрунтування позову зазначено, що 14 червня 2021 року до Шосткинського дочірнього агролісогосподарського підприємства «Шосткинський агролісгосп» (далі - ДП «Шосткинський агролісгосп») прибули старші державні інспектори з охорони навколишнього природного середовища Сумської області Сугоняк Ярослав Володимирович, Приходько Ігор Олександрович, державний інспектор з охорони навколишнього природного середовища Чубун Віталій Володимирович для проведення планового заходу.
У зв`язку з не дотримання старшими державними інспекторами з охорони навколишнього природного середовища Сумської області Сугоняком Я.В., Приходьком І.О., державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Чубуном В.В. вимог Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», було прийнято рішення про недопущення вказаних осіб до проведення перевірки.
Цього ж дня, 14 червня 2021 року старшим державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Сумської області Сугоняком Я.В., відносно головного лісничого Шосткинського дочірнього агролісогосподарського підприємства «Шосткинський агролісгосп» - Нечипоренка Д.П., було складено Акт відмови від допуску до перевірки та Протокол про адміністративне правопорушення № 014576.
22 червня 2021 року в приміщенні Державної екологічної інспекції в Сумській області, старшим державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Сумської області Сугоняком Я.В., відносно головного лісничого Шосткинського дочірнього агролісогосподарського підприємства «Шосткинський агролісгосп» Нечипоренко Д.П. винесено Постанову про накладення адміністративного стягнення №014576 за адміністративне правопорушення, відповідальність за яке передбачено ст. 188-5 КУпАП.
Позивач вважає прийняту відносно нього постанову про накладення адміністративного стягнення №014576 від 22.06.2021 незаконною та такою, що підлягає скасуванню.
30 червня 2021 року ухвалою суду прийнято справу до розгляду та відкрито провадження. Справа призначена до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін, якій роз`яснено учасникам, право подати заяву із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін. Відповідачу роз`яснено право подати відзив на позов протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали.
Ухвалу про відкриття провадження від 30 червня 2021 року разом із позовною заявою та додатками до неї було надіслано відповідачу Державній екологічній інспекції у Сумській області рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення на адресу місця його знаходження. (а.с.31)
Станом на 10 січня 2023 року відзив на позов та заперечення від відповідача до суду не надійшли.
Заперечення проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження від сторін у справі також не надходили.
Дослідивши матеріали справи, суд прийшов до наступного висновку.
Із Направлення на проведення планової перевірки додержання вимог природоохоронного законодавства ДП «Шосткинський агролісгосп» від 09 червня 2021 року №318/06, вбачається, що відповідно до наказу Державної екологічної інспекції у Сумській області від 09.06.2021 №340-П направлено старших державних інспекторів з охорони навколишнього природного середовища Сумської області Сугоняк Я.В., Приходька І.О. та державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища Сумської області Чубуна В.В. для проведення у термін з 14.06.2021 по 29.06.2021 планової перевірки додержання вимог природоохоронного законодавства. Підставою для проведення перевірки є план здійснення заходів державного нагляду (контролю) Державної екологічної інспекції України на 2021 рік, затвердженого наказом Держекоінспекції №454 від 27.11.2020. Предметом перевірки є додержання вимог природоохоронного законодавства про охорону, захист, використання і відтворення лісів, про природно-заповідний фонд, про охорону атмосферного повітря, про охорону водних та земельних ресурсів, поводження з відходами та небезпечними хімічними речовинами. (а.с.11)
Згідно з актом відмови про допуск до перевірки від 14.06.2021 складеним старшим державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Сумської області Сугоняк Я.В. та державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Сумської області Чубуном В.В., відносно головного лісничого ДП «Шосткинський агролісгосп» Нечипоренка Д.П., який не допустив їх до проведення планової перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства ДП «Шосткинський агролісгосп». Підстава для проведення перевірки: Наказ Державної екологічної інспекції у Сумській області №340-П від 09.06.2021; направлення на проведення планової перевірки №318/06 від 09.06.2021. Головний лісничий ДП «Шосткинський агролісгосп» Нечипоренка Д.П. з правовою підставою для проведення перевірки – далі - власноручно зазначив: «ознайомлений перед початком перевірки не був, направлення на проведення перевірки було надано вже після складання відносно мене протоколу..» Крім цього в Акті зазначено, власноруч, Нечипоренком Д.П., що з актом не згодний, пояснення надасть окремо. (а.с.14)
В поясненнях до Акта про відмову до перевірки державних інспекторів з охорони навколишнього природного середовища від 14 червня 2021 року головним лісничим ДП «Шосткинський агролісгосп» Нечипоренком Д.П. зазначено, що відповідно до ч.1, 5 ст. 7 Закону №877 вбачається обов`язковість надання контролюючим органом наказу (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід та предмет перевірки. Наказ на проведення заходу контролю ДП «Шосткинський агролісгосп» отримано не було. Направлення на проведення планової перевірки додержання вимог природоохоронного законодавства ДП «Шосткинський агролісгосп» №318/06 від 09.06.2021 було вручено о 12 год. 43 хв. 14.06.2021 вже після складення відносно головного лісничого ДП «Шосткинський агролісгосп» ОСОБА_1 протоколу та Акта про відмову до проведення перевірки. Направлення було надано вже після неодноразових вимог надати його. Отже, не виконані вимоги ч.5 ст. 7 Закону №877, що є підставою для відмови у допуску службових осіб відповідача до проведення планового заходу контролю. 
Нормами ст.4 Закону №877 державний нагляд (контроль) здійснюється за місцем провадження господарської діяльності суб`єкта господарювання або його відокремлених підрозділів, або у приміщенні органу державного нагляду (контролю) у випадках передбачених законом. В той же час відповідно до плану заходів, розміщених на офіційному вебсайті Державної екологічної інспекції України, зазначено ДП «Шосткинський агролісгосп» місцезнаходження якого є: Шосткинський район, селище Вороніж, провулок Глухівський, будинок 10. 
В поясненнях також зазначено, що орган державного нагляду (контролю) оприлюднює критерії та періодичність проведення планових заходів із здійснення державного нагляду (контролю) шляхом розміщення на своєму офіційному сайті. У порядку визначеному законодавством. В той же час на сайті ДЕІ у Сумській області відсутня затверджена уніфікована форма Акта, що підтверджується тим, що начальник відділу державного нагляду контролю ПЗФ, лісів та рослинного світу – Сугоняк Я.В. не зміг його надати для ознайомлення шляхом пошуку на сайті ДЕІ у Сумській області та повідомив, що він не може підтвердити наявність Акта на офіційному сайті ДЕІ у Сумській області. (а.с.15-17) 
З протоколу про адміністративне правопорушення №014576 складеного посадовою особою Державної екологічної інспекції у Сумській області Сугоняк Я.В. відносно ОСОБА_1 за адміністративне правопорушення передбачене ст. 188-5 КУпАП. З протоколу вбачається, що о 12 год. 15 хв. 14 червня 2021 року невиконання законних вимог посадових осіб у галузі охорони навколишнього природного середовища Головним лісничим Нечипоренко Д.П. створено перешкоду органу державного контролю з недопущення до проведення планової перевірки посадових осіб Держінспекції, що є порушенням ст. 11 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності». (а.с.18)
Аналогічні пояснення були подані головним лісничим ДП «Шосткинський агролісгосп» ОСОБА_1 до протоколу №014576 від 14.06.2021 про причини не допуску до проведення планової перевірки державних інспекторів з охорони навколишнього природного середовища від 14.06.2021. (а.с.19-21) 
Постановою про накладення адміністративного стягнення №014576 постановленою 22 червня 2021 року старшим державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Сумської області Сугоняк Я.В., встановлено, що головним лісничим ДП «Шосткинський агролісгосп» ОСОБА_1 вчинено правопорушення, відповідальність, за яке передбачена ст. 188-5 КУпАП, ст. 11 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю)». А саме, не виконання законних вимог посадових осіб з охорони навколишнього середовища. В результаті чого ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ст. 188-5 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 1530 грн 00 коп. Постанова набрала законної сили 03 липня 2021 року.(а.с.22) 
Відповідно до вимог ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Згідно зі ст. 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.
На підставі п. 2 розділу 2 Положення, Інспекція здійснює державний нагляд (контроль) за додержанням територіальними органами центральних органів виконавчої влади, місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування в частині здійснення делегованих їм повноважень органів виконавчої влади, підприємствами, установами та організаціями незалежно від форми власності і господарювання, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, а також юридичними особами - нерезидентами вимог природоохоронного законодавства.
У відповідності до абз. 2 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» (далі -Закон № 877-V), державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, прийнятного рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.
У ч. 1 ст.5 Закону № 877-V встановлено, що планові заходи здійснюються відповідно до річних планів, що затверджуються органом державного нагляду (контролю) не пізніше 1 грудня року, що передує плановому. Внесення змін до річних планів здійснення заходів державного нагляду (контролю) не допускається, крім випадків зміни найменування суб`єкта господарювання та виправлення технічних помилок.
Плановим періодом вважається рік, який обчислюється з 1 січня по 31 грудня планового року.
Плани здійснення заходів державного нагляду (контролю) на наступний плановий період повинні містити дати початку кожного планового заходу державного нагляду (контролю) та строки їх здійснення.
Органи державного нагляду (контролю) щороку визначають перелік суб`єктів господарювання, які підлягають плановим заходам державного нагляду (контролю) у плановому періоді, та не пізніше 15 жовтня року, що передує плановому, забезпечують внесення відомостей про таких суб`єктів господарювання до інтегрованої автоматизованої системи державного нагляду (контролю) для автоматичного виявлення нею суб`єктів господарювання, які підлягають комплексним плановим заходам державного нагляду (контролю).
Проект плану здійснення комплексних заходів державного нагляду (контролю) формується інтегрованою автоматизованою системою державного нагляду (контролю).
У разі виникнення потреби у внесенні змін до сформованого проекту плану здійснення комплексних заходів державного нагляду (контролю) щодо узгоджених між органами державного нагляду (контролю) інших дат початку та строків здійснення комплексних планових заходів державного нагляду (контролю) органи державного нагляду (контролю) звертаються письмово з відповідними пропозиціями не пізніше 1 листопада року, що передує плановому, до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну регуляторну політику, політику з питань нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, ліцензування та дозвільної системи у сфері господарської діяльності та дерегуляції господарської діяльності, який має право вносити такі зміни до інтегрованої автоматизованої системи державного нагляду (контролю).
План здійснення комплексних заходів державного нагляду (контролю) на відповідний плановий період для всіх органів державного нагляду (контролю) затверджує центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну регуляторну політику, політику з питань нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, ліцензування та дозвільної системи у сфері господарської діяльності та дерегуляції господарської діяльності, оприлюднює на своєму офіційному веб-сайті та вносить відомості до інтегрованої автоматизованої системи державного нагляду (контролю) до 15 листопада року, що передує плановому.
Річні плани здійснення планових заходів державного нагляду (контролю) на відповідний плановий період з урахуванням узгоджених дат початку та строків здійснення визначених у плані здійснення комплексних заходів державного нагляду (контролю) затверджують органи державного нагляду (контролю), оприлюднюють на своїх офіційних веб-сайтах та вносять відомості до інтегрованої автоматизованої системи державного нагляду (контролю) до 1 грудня року, що передує плановому.
За правилами ст. 7 Закону № 877-V визначено, що для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснювалися захід, та предмет перевірки.
На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові і засвідчується печаткою.
У посвідченні (направленні) на проведення заходу зазначаються: найменування органу державного нагляду (контролю), що здійснює захід; найменування суб`єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснюється захід; місцезнаходження суб`єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу, щодо діяльності яких здійснюється захід; номер і дата наказу (рішення, розпорядження), на виконання якого здійснюється захід; перелік посадових осіб, які беруть участь у здійсненні заходу, із зазначенням їх посади, прізвища, ім`я та по батькові; дата початку та дата закінчення заходу; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд, інспектування тощо); підстави для здійснення заходу; предмет здійснення заходу; інформація про здійснення попереднього заходу (тип заходу і строк його здійснення).
Перед початком здійснення заходу посадові особи органу державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу або уповноваженій ним особі (фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі) посвідчення (направлення) та службове посвідчення, що засвідчує посадову особу органу державного нагляду (контролю), і надати суб`єкту господарювання копію посвідчення (направлення).
Посадова особа органу державного нагляду (контролю) без посвідчення (направлення) на здійснення заходу та службового посвідчення не має права здійснювати державний нагляд (контроль) суб`єкта господарювання.
Суб`єкт господарювання має право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходу, якщо вони не пред`явили документів, передбачених цією статтею.
Суд звертає увагу, що усі сумніви у правомірності рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень трактуються на користь позивача. Для позивача достатньо вказати на факт прийняття рішення, вчинення дії чи допущення бездіяльності, якщо допустимі докази для цього недоступні. У свою чергу відповідач має довести факт прийняття такого рішення чи вчинення дії і їх правомірність, або ж спростувати цей факт і довести правомірність своєї бездіяльності. У разі невиконання цього обов`язку адміністративний суд повинен задовольнити вимогу позивача і визнати протиправними рішення, дії чи бездіяльність, на які вказував позивач. Єдиною умовою для цього є повідомлення позивачем мінімально достатньої інформації про такі рішення чи дії (Постанова Вищого адміністративного суду України від 13 вересня 2006 р. у справі № К-7375/06).
Відповідно до вимог ст. 188-5 КУпАП за невиконання законних розпоряджень чи приписів, інших законних вимог посадових осіб органів, які здійснюють державний контроль у галузі охорони навколишнього природного середовища, використання природних ресурсів, радіаційної безпеки або охорону природних ресурсів, ненадання їм необхідної інформації або надання неправдивої інформації, вчинення інших перешкод для виконання покладених на них обов`язків встановлена адміністративна відповідальність.
Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого ст. 188-5 КУпАП, полягає у невиконанні законних розпоряджень чи приписів, інших законних вимог посадових осіб органів, які здійснюють державний контроль у галузі охорони навколишнього природного середовища, використання природних ресурсів, радіаційної безпеки або охорони природних ресурсів, ненадання їм необхідної інформації або надання неправдивої інформації, вчинення інших перешкод для виконання покладених на них обов`язків.
За загальним правилом, відповідно до вимог ст. 254 КУпАП фіксація адміністративного правопорушення починається зі складення протоколу про його вчинення уповноваженою на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності. Протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається у двох примірниках, один з яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.
Затверджена Наказом Міністерства охорони природнього середовища України від 05 липня 2004 року № 264 Інструкція з оформлення Державною екологічною інспекцією України та її територіальними органами матеріалів про адміністративні правопорушення, чітко встановлює порядок складання протоколу та необхідні дані, які вносяться до нього та є обов`язковими складовими, що в наступному служить для законного та правильного накладення адміністративного стягнення на винну особу (розділ II Інструкції).
Отже, особа, яка уповноважена розглядати справу про адміністративне правопорушення зобов`язана по-перше, встановити склад правопорушення, яким згідно із ст. 9 КУпАП є протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність, по-друге, дослідити докази та оцінити їх за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю (стаття 252 КУпАП).
Вина особи, яка притягається до відповідальності, має бути доведена належними доказами, а не ґрунтуватися на припущеннях, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь (ст. 62 Конституції України).
Варто зазначити, що презумпція невинуватості застосовується і до адміністративних правопорушень. Таку позицію констатував і Європейський суд з прав людини, зокрема у справі «Надточій проти України» від 15.05.2008 року.
Закон №877-V, визначає правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю).
Відповідно до ч. 1, 2 ст. 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Згідно із ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.
Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.
Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.
Статтею 245 КУпАП встановлено, що завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.
Винність особи у вчиненні правопорушення має бути доведена доказами, передбаченими ст. 251 КУпАП, відповідно до якої доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.
Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених ст. 255 цього Кодексу.
Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Суд зауважує про процесуальний обов`язок відповідача, передбачений ч. 2 ст. 71 КАС України, щодо доказування правомірності винесення постанови про притягнення позивача до адміністративної відповідальності.
Крім того, постанова про притягнення до адміністративної відповідальності є рішенням суб`єкта владних повноважень, актом індивідуальної дії, який встановлює відповідні права та обов`язки для особи, щодо якої він винесений.
Таке рішення суб`єкта владних повноважень має бути обґрунтованим на момент його прийняття, оскільки воно має значимі наслідки для суб`єктів приватного права, що знаходяться в нерівному положенні по відношенні до суб`єкта владних повноважень.
В контексті наведеного слід зауважити, що дотримання передбаченої законом процедури та порядку винесення такого рішення має виключно важливу роль для встановлення об`єктивної істини органом, на який законом покладено повноваження, зокрема, щодо розгляду справ про адміністративне правопорушення. Порушення норм процесуального права суб`єктом владних повноважень при прийнятті та складанні постанови про притягнення до адміністративної відповідальності зводить нанівець саму суть та завдання, покладені в основу поняття адміністративної відповідальності, оскільки ускладнює, а подекуди й унеможливлює встановлення судом, що розглядає справу про адміністративне правопорушення, об`єктивної сторони вчинюваного порушення та вини особи в його вчиненні.
Аналогічна правова позиція, викладена у постановах Верховного Суду від 15.11.2018 у справі № 524/5536/17, від 30.05.2018 у справі № 337/3389/16, від 17.07.2019 у справі №295/3099/17, від 05.03.2020 у справі № 607/7987/17.
Згідно з ч. 1 ст. 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.
Відповідно до ст. 73 КАС України належними є докази, які містять інформацію щодо предмету доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмету доказування.
Обставини, які за законом повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися ніякими іншими засобами доказування, крім випадків, коли щодо таких обставин не виникає спору.
Приписами ст. 75 КАС України встановлено, що достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.
З протоколу про адміністративне правопорушення №014576 від 14.06.2021 та постанови про накладення адміністративного стягнення №014576 від 22.06.2021 вбачається, що 14.06.2021 о 12 год. 15 хв. невиконання законних вимог посадових осіб у галузі охорони навколишнього природного середовища - головний лісничий Нечипоренко Д.П. створив перешкоду органу державного контролю з недопущення до проведення планової перевірки посадових осіб Держекоінспекції.
При цьому, відповідачем не зазначено, які саме дії позивача ним були розцінені як недопуск до проведення планового заходу та на якому об`єкті.
Поряд з цим, відповідачем, який є суб`єктом владних повноважень, всупереч вимогам ч. 2 ст. 77 КАС України, не надано до суду жодних належних і допустимих, у розумінні ст. 72 КАС України, доказів, які б підтверджували правомірність винесення оскаржуваної постанови про накладення адміністративного стягнення, не спростовані твердження позивача щодо відсутності в його діях складу правопорушення, за яке його притягнуто до адміністративної відповідальності.
За таких обставин, факт вчинення позивачем правопорушення, передбаченого ст. 188-5 КУпАП, є недоведеним, а тому притягнення його до адміністративної відповідальності не може вважатися законним, внаслідок чого оскаржувана позивачем постанова підлягає скасуванню, а справа про адміністративне правопорушення закриттю.
Відповідно до ч. 1 ст.139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Із квитанцій № ПН2548294 від 29.06.2021, вбачається, що ОСОБА_1 сплачено судовий збір в розмірі 681 гривня 00 копійок. (а.с.1)
З врахуванням вищезазначеного, з відповідача на користь позивача, слід стягнути судовий збір у розмірі 681 гривню 00 копійок, за рахунок бюджетних асигнувань Державної екологічній інспекції у Сумській області відкритих у органах Казначейства, а у разі відсутності у Державній екологічній інспекції у Сумській області відкритих рахунків в органах Казначейства стягнути судові витрати з Державного бюджету України. 
Керуючись ст. 8-9, 72-77, 241, 242-246, 250 КАС України, суд, 

УХВАЛИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Державної екологічної інспекції України у Сумській області про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення задовольнити.
Постанову старшого державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища Сумської області Сугоняки Ярослава Володимировича від 22 червня 2021 року №014576 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 188-5 КУпАП у виді штрафу у розмірі 1530 грн - скасувати.
Закрити адміністративне провадження по справі про адміністративне правопорушення за відсутністю у діях ОСОБА_1 складу правопорушення, передбаченого ст. 188-5 КУпАП.
Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень - Державної екологічної інспекції у Сумській області на користь ОСОБА_1 судового збору у розмірі 681 грн. 00 коп., а у разі відсутності у Державній екологічній інспекції у Сумській області відкритих рахунків в органах Казначейства стягнути судові витрати з Державного бюджету України.
Рішення може бути оскаржено безпосередньо до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня складення рішення.
Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у день складення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення. 

Суддя Шосткинського міськрайонного суду
Сумської області       С.Л.Лєвша