КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД 
03110, м. Київ, вул. Солом`янська, 2-а, e-mail: inbox@kia.court.gov.ua

Єдиний унікальний номер справи № 753/11473/25 Головуючий у суді першої інстанції - Комаревцева Л.В.
Номер провадження № 22-ц/824/3798/2026 Доповідач в суді апеляційної інстанції - Яворський М.А.

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
28 січня 2026 року м. Київ
Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:
Головуючого судді: Яворського М.А.,
суддів: Кашперської Т.Ц., Фінагеєва В.О.,
за участю секретаря - Марченко А.М.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , поданою представником Зленком Юрієм Вікторовичем , на ухвалу Дарницького районного суду міста Києва від 08 жовтня 2025 року, постановлену під головуванням судді Комаревцевої Л.В., у місті Києві, у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про стягнення орендної плати та заборгованості за житлово-комунальні послуги,-
ВСТАНОВИВ:
У червні 2025 року ОСОБА_1 звернулася до суду із позовом до ОСОБА_4 про стягнення орендної плати та заборгованості за житлово-комунальні послуги.
У судові засідання 17 вересня 2025 року о 11 год. 00 хв, 08 жовтня 2025 року о 10 год. 00 хв. позивач та її представник повторно не з`явилися, про поважність причин неявки суд не повідомляли, із заявою про розгляд справи у відсутність не зверталися. Про день, час та місце судових засідань повідомлені в установленому законом порядку.
Представник відповідача в судовому засіданні просив залишити позов без розгляду, з підстав повторної неявки позивача.
Ухвалою Дарницького районного суду міста Києва від 08 жовтня 2025 року позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_4 про стягнення орендної плати та заборгованості за житлово-комунальні послуги - залишено без розгляду.
Не погоджуючись із вказаним судовим рішенням представник ОСОБА_1 - Зленко Ю.В. подав апеляційну скаргу, відповідно до якої просить скасувати оскаржувану ухвалу суду першої інстанції та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.
Доводи апеляційної скарги обґрунтовує тим, що твердження суду першої інстанції про неповідомлення стороною позивача про поважність неявки в судове засідання, що було призначено на 08 жовтня 2025 року не відповідає дійсності та спростовується матеріалами справи.
07 жовтня 2025 року представником позивача через підсистему «Електронний суд» було направлено клопотання про відкладення розгляду справи.
Згідно інформації, наявної в електронному кабінеті підсистеми «Електронний суд», вищевказане клопотання було приєднано до матеріалів справи 08 жовтня 2025 року о 08 годині 55 хвилин.
Таким чином, судом було отримано клопотання про відкладення розгляду справи, в якому були зазначені причини неможливості явки сторони позивача в судове засідання, що було призначене у справі на 08 жовтня 2025 року, проте вказане клопотання під час судового засідання просто не розглядалося.
На підставі викладеного, сторона позивача вважає, що не розглянувши вказане вище клопотання, і як наслідок не встановивши поважність або неповажність причини неявки сторони позивача в судове засідання, призначене на 08 жовтня 2025 року на 10 год. 00 хв., районний суд допустив грубе порушення норм процесуального права, що стало наслідком постановлення помилкової ухвали про залишення позовної заяви без розгляду.
Відзив на апеляційну скаргу до суду апеляційної інстанції не надходив.
Сторони у справі будучи належним чином повідомленими про дату, час та місце розгляду справи (а.с. 165 - 166) в судове засідання не з`явилися, при цьому представник позивача у справі 27 січня 2025 року подав через систему «Електронний суд» заяву про розгляд справи без участі.
У відповідності до вимог ст. 130, 372 ЦПК України неявка сторін або інших осіб, які беруть участь у справі, належним чином повідомлених про час і місце розгляду справи, не перешкоджає розглядові справи, а тому колегія суддів вважає можливим слухати справу у їх відсутності.
Заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення представника позивача, дослідивши матеріали справи та перевіривши доводи апеляційної скарги в межах позовних вимог заявлених в суді першої інстанції, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.. 
Залишаючи позовну заяву без розгляду, суд першої інстанції виходив з того, будучи належним чином повідомленим про дату, час та місце розгляду справи представник позивача, у судові засідання, які проводилися 17 вересня 2025 року, 08 жовтня 2025 року не з`явився, клопотань про розгляд справи за відсутності представника позивача до суду не надходило. Таким чином, керуючись положеннями п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд першої інстанції залишив подану позовну заяву без розгляду. 
Апеляційний суд погоджується із висновками суду першої інстанції виходячи з наступного.
Згідно ч.ч. 1, 2, 5 ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
Зазначеним вимогам закону ухвала суду першої інстанції про відмову у прийняття заяви про зміну предмету позову (збільшення позовних вимог) відповідає з огляду на наступне.
Відповідно до частини першої статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.
Статтею 129 Конституції України визначено основні засади судочинства, однією з яких, згідно пункту 3 частини другої цієї статі, є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Згідно зі статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод всі судові процедури повинні бути справедливими. Залишення заяви без розгляду - це форма закінчення справи без ухвалення рішення, яка застосовується, як правило, у зв`язку з порушенням заінтересованими особами умов реалізації права на звернення до суду і не перешкоджає повторному зверненню до суду з таким же позовом. Заява залишається без розгляду за наявності точно встановлених у законі обставин, які свідчать про недодержання умов реалізації права на звернення до суду за захистом і можливість застосування яких не втрачена, та при повторній неявці сторін.
Відповідно до пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.
Правом на залишення заяви без розгляду суд наділений лише за сукупності певних установлених законом умов: належного повідомлення позивача про час та місце судового засідання; повторної неявки позивача в судове засідання, яка в такому разі визнається як друга поспіль неявка; ненадходження від позивача клопотання (заяви) про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення перешкоджає розгляду справи.
Про місце, дату і час судового засідання суд повідомляє учасників справи (частина друга статті 211 ЦПК України).
Відповідно до частини п`ятої, пункту 2 частини 7, пункту 4 частини восьмої статті 128 ЦПК України судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення - завчасно. У разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх адреси судова повістка надсилається: фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку. Днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.
Днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки, зокрема, про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду (пункт 3 частини восьмої статті 128 ЦПК України).
Отже, за змістом наведених положень процесуального закону повернення судової повістки з відміткою поштового оператора про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси, вважається підтвердженням належного повідомлення учасника справи, а днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відповідної відмітки.
Оскільки відповідно до пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України підставою залишення позову без розгляду є повторна неявка належним чином повідомленого позивача у судове засідання, відповідно законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності (неповажності) причин неявки позивача до суду залежно від того, яка це неявка: перша чи повторна. Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, відповідно до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.
Близький за змістом висновок сформульований у постановах Верховного Суду: від 30 червня 2022 року у справі № 461/1190/21 (провадження № 61-2956 св 22), від 09 листопада 2023 року у справі № 753/114/22 (провадження № 61-6264 св23).
Такі наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Відповідно, навіть за наявності доказів поважності причин неявки позивача суд повинен залишити позовну заяву без розгляду. Вказана норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він має право подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи (див.: постанову Верховного Суду від 14 липня 2022 року у справі № 295/13823/14-ц (провадження № 61-17140 св 21)).
Судом установлено, що ОСОБА_1 у позовній заяві, яка подана її представником, зазначено відомості щодо позивача та її представника, а також електронну пошту представника - ІНФОРМАЦІЯ_1 та зазначення представником Зленко Ю.В. наявність електронного кабінету у підсистемі «Електронний суду»
Суд першої інстанції на виконання передбаченого цивільним процесуальним законом обов`язку щодо повідомлення учасника справи належним чином у відповідності до положень ч. 3 ст. 240 ЦПК України повідомив представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Зленка Ю.В. про дату наступного судового засідання - о 09:00 год. на 14 липня 2025 року, шляхом направлення судової повістки на електронну адресу представника (а.с. 50).
Відповідно до довідки про доставку електронного листа, документ в електронному вигляді «Судова повістка» від 09 червня 2025 року по справі № 753/11473/25 представника позивача - адвоката Зленка Ю.В. 09.06.2025 о 17:24:10 на його електронну адресу повідомлено про те, що судове засідання у даній справі призначено на 14.07.2025 на 9 год. 00 хв. Документ доставлено до електронної скриньки 09.06.2025 17:39:47 (а.с. 51)
Проте у судове засідання позивач чи його представник не з`явилися, причини неявки не повідомили.
Згідно з довідкою Дарницького районного суду м. Києва, складеною секретарем судового засідання, у зв`язку з неявкою у судове засідання всіх сторін, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснюється, розгляд справи призначено на 17 вересня 2025 року (а.с. 52).
Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 14 липня 2025 року закрито підготовче засідання по справі та призначено справу до судового розгляду на 17 вересня 2025 року о 11 год. 00 хв. 
Судом першої інстанції на виконання вимог процесуального закону направлено копію ухвали від 14 липня 2025 року про закриття підготовчого засідання у справі та призначення судового розгляду на 17 вересня 2025 року супровідним листом від 14 липня 2025 року на поштові та електронні адреси учасників справи, у тому числі позивачу на поштову адресу: АДРЕСА_1 та електронну адресу представника  ІНФОРМАЦІЯ_1  (а.с. 54).
Разом з тим, 14 липня 2025 року о 12 год 09 хв на адресу суду першої інстанції від представника позивача адвоката Зленко Ю.В. після судового засідання надійшло клопотання про проведення підготовчого засідання за відсутності позивача та його представника та призначити справу до судового розгляду (а.с. 56). 
Крім того, у процесуальному документі поданому до суду першої інстанції від імені представника позивача, вказувалась інша адреса електронної пошти - gzlenko@yahoo.com
Як вбачається з протоколу судового судового засідання від 17 вересня 2025 року суд першої інстанції протокольною ухвалою суду відклав розгляд у справі у зв`язку з неявкою позивача чи його представника та призначив наступне судове засідання на 08 жовтня 2025 року на 10:00 год. та належним чином повідомив учасників справи ( а.с. 73-74, 76).
Згідно з довідкою Дарницького районного суду м. Києва про доставку електронного листа документ в електронному вигляді «Судова повістка» від 17 вересня 2025 року по справі № 753/11473/25 було надіслано 17 вересня 2025 року о 12:05:04 одержувачу на його електронну адресу ІНФОРМАЦІЯ_1. Документ доставлено до електронної скриньки 17.09.2025 о 12:10:46 в системі Електронний суд (а.с. 77).
Таким представник позивач був належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи на призначені судом судові засідання - 17 вересня 2025 року та 08 жовтня 2025 року. У вказані судові засідання представник позивача не з`явився і заяв про розгляд вказаної справи за відсутності позивача суду не подав з урахуванням чого суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про наявність підстав для залишення без розгляду позову ОСОБА_1 відповідно до вимог пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України у зв`язку з повторною неявкою у судове засідання до суду першої інстанції, належним чином повідомленої про дату, час і місце розгляду справи, та відсутності заяв про розгляд справи у її відсутності.
Доводи апеляційної скарги про те, що судом не враховано, що 07 жовтня 2025 року представником позивача через підсистему «Електронний суд» було направлено клопотання про відкладення розгляду справи, колегія судів апеляційного суду не може визнати обґрунтованими, оскільки із вищевказаного клопотання, яке було долучено до апеляційної скарги та на яке посилається в якості доказу направлення на адресу суду не вбачається поважних причин неявки представника позивача до суду першої інстанції. 
Крім того відповідно до положень п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд залишає позов без розгляду у разі коли  належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.
Саме по собі зазначення в клопотанні, що представник не має можливості надати правову допомогу та представляти інтереси в судовому засіданні, оскільки акредитований при ЗСУ України та виконує відповідні редакційні завдання у зоні проведення бойових дій, не є правовою підставою для скасування постановленої у справі ухвали суду. 
Колегія суддів апеляційного суду звертає увагу, що саме позивач, як особа, яка ініціювала судовий процес з метою захисту своїх прав, свобод та інтересів, має бути зацікавлений у розгляді справи.
Ініціювавши судовий розгляд справи, позивач насамперед повинен активно використовувати визначені законом процесуальні права, здійснювати їх з метою, з якою такі права надано. Реалізація особою процесуальних прав невіддільна від виконання нею процесуального обов`язку щодо сприяння встановленню в судовому процесі дійсних обставин у справі з метою отримання правосудного судового рішення (див.: постанова Великої Палати Верховного Суду від 21 вересня 2023 року у справі № 9901/471/21 (провадження № 11-114 заі 23)).
Слід також враховувати правову позицію Європейського суду з прав людини, зокрема, у справі «Пономарьов проти України», згідно з якою сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.
До подібних правових висновків Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду дійшов у постанові від 10 січня 2024 року у справі № 280/3193/23 (провадження № К/990/29336/23) про те, що особа, яка подає позов, скаргу, повинна діяти добросовісно, не зловживати процесуальним правом.
З урахуванням викладених обставин колегія суддів доходить висновку про законність та обґрунтованість висновків, викладених в оскаржуваній ухвалі, доводи апеляційної скарги не спростовують даних висновків суду.
Відповідно до ст. 375 ЦПК України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
За таких обставин апеляційний суд приходить до висновку, що ухвала суду першої інстанції постановлена із додержанням вимог закону і не може бути скасована з підстав, що викладені в апеляційній скарзі.
Керуючись ст. ст. 367, 374, 375, 381-384 ЦПК України, апеляційний суд,
ПОСТАНОВИВ:
Апеляційну скаргу  ОСОБА_1 , поданою представником Зленком Юрієм Вікторовичем , залишити без задоволення.
Ухвалу Дарницького районного суду міста Києва від 08 жовтня 2025 рокузалишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів із дня складення повного судового рішення шляхом подачі скарги безпосередньо до Верховного Суду.
Текст постанови складено 28 січня 2026 року.

Головуючий суддя : М.А.Яворський
Судді : Т.Ц.Кашперська
В.О.Фінагеєв