У х в а л а
1 грудня 2025 року
м. Київ
Справа № 190/1598/22
Провадження № 61-12673ск25
Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду - судді-доповідача Гудими Д. А., суддів Краснощокова Є. В., Пархоменка П. І. - розглянув питання щодо відкриття касаційного провадження 
за касаційною скаргою ОСОБА_1 (далі - скаржник), інтереси якого представляє адвокат Войтенко Катерина Володимирівна (далі - адвокат),
на постанову Дніпровського апеляційного суду від 30 липня 2025 року
у справі за позовом скаржника до Вишнівської селищної ради Кам`янського району Дніпропетровської області (далі - відповідач) про визнання права на земельну частку (пай) та
в с т а н о в и в:
1.           25 серпня 2025 року адвокат в інтересах скаржника вперше подала до Верховного Суду касаційну скаргу на зазначене судове рішення.
2.           4 вересня 2025 року Верховний Суд у складі судді Третьої судової палати Касаційного цивільного суду постановив ухвалу, згідно з якою залишив без руху касаційну скаргу та встановив для усунення її недоліків десятиденний строк з дня вручення тієї ухвали. Скаржник мав зазначити відомості про наявність або відсутність у нього та його адвоката електронного кабінету, сплатити судовий збір за формулою 1 % х вартість земельної частки (пай) х 200 % та надати докази, які підтверджують ціну позову на день подання позовної заяви.
3.           30 вересня 2025 року Верховний Суд у складі судді Третьої судової палати Касаційного цивільного суду постановив ухвалу, згідно з якою повернув касаційну скаргу скаржнику. Мотивував тим, що скаржник не надав доказів вартості майна та доказів на підтвердження сплати судового збору щодо вимоги майнового характеру про визнання права на земельну частку (пай).
4.           13 жовтня 2025 року адвокат в інтересах скаржника повторно сформувала у системі «Електронний суд» (вх. № 31167/0/220-25 від 13 жовтня 2025 року) касаційну скаргу, у якій просила скасувати ухвалу Дніпровського апеляційного суду від 7 травня 2025 року про поновлення строку на апеляційне оскарження та відкриття апеляційного провадження, постанову цього суду від 30 липня 2025 року та залишити в силі рішення П`ятихатського районного суду Дніпропетровської області. 14 жовтня 2025 року адвокат в інтересах скаржника подала поштою до Верховного Суду касаційну скаргу, однакову за змістом до попередньої. Тому Верховний Суд розглядає їх як одну.
5.           За змістом абзацу першого частини першої статті 185 і частини другої статті 393 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України), якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддя постановляє ухвалу про залишення цієї скарги без руху.
6.           Оскільки касаційна скарга не відповідає низці вимог ЦПК України, її слід залишити без руху.
(1) Щодо строку на касаційне оскарження
7.           Касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення (частина перша статті 390 ЦПК України).
7.1.       Суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними (частина перша статті 127 ЦПК України).
7.2.       Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення (частина друга статті 390 ЦПК України).
7.3.       До касаційної скарги додаються докази, що підтверджують дату отримання копії оскаржуваного рішення суду апеляційної інстанції, - за наявності (пункт 2 частини четвертої статті 392 ЦПК України).
7.4.       Строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині третій статті 394 цього Кодексу (частина третя статті 390 ЦПК України).
7.5.       30 липня 2025 року апеляційний суд проголосив вступну та резолютивну частини оскарженої постанови, повний текст якої склав на наступний день. Скаржник вперше подав касаційну скаргу 25 серпня 2025 року, однак Верховний Суд 30 вересня 2025 року таку скаргу повернув, через неповне виконання скаржником вимог ухвали цього суду від 4 вересня 2025 року про залишення касаційної скарги без руху. 
Згідно з повідомленням про доставлення електронного листа, сформованим в Автоматизованій системі діловодства Верховного Суду, адвокат отримала копію ухвали про повернення касаційної скарги 3 жовтня 2025 року. А повторно подала таку скаргу тільки 13 жовтня 2025 року. 
7.6.       Скаржник не пояснив, чому зволікав із повторним поданням зазначеної скарги. Тому має подати до суду заяву про поновлення строку на касаційне оскарження, у якій обґрунтувати причини зволікання з повторним поданням касаційної скарги після її повернення.
(2) Щодо дотримання принципу рівності
8.           У касаційній скарзі повинно бути зазначено перелік письмових матеріалів, що додаються до скарги (пункт 7 частини другої статті 392 ЦПК України). До касаційної скарги додаються копії скарги та доданих до неї матеріалів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, якщо така скарга та додані матеріали подаються до суду в електронній формі через електронний кабінет. У разі подання скарги та доданих матеріалів в електронній формі через електронний кабінет до неї додаються докази надсилання її копії та копій доданих матеріалів іншим учасникам справи з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу (пункт 1 частини четвертої статті 392 ЦПК України).
8.1.       У разі подання до суду в електронній формі заяви по суті справи, зустрічного позову, заяви про збільшення або зменшення позовних вимог, заяви про зміну предмета або підстав позову, заяви про залучення третьої особи, апеляційної скарги, касаційної скарги та документів, що до них додаються, учасник справи зобов`язаний надати доказ надсилання таких матеріалів іншим учасникам справи. Такі документи в електронній формі направляються з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, шляхом надсилання до електронного кабінету іншого учасника справи, а у разі відсутності в іншого учасника справи електронного кабінету чи відсутності відомостей про наявність в іншого учасника справи електронного кабінету - у паперовій формі листом з описом вкладення (абзаци перший і другий частини сьомої статті 43 ЦПК України).
8.2.       Скаржник не додав до касаційної скарги докази надсилання її копій з усіма додатками відповідачу. Такі документи з урахуванням положень абзацу другого частини сьомої статті 43 ЦПК України скаржник має надіслати до електронного кабінету відповідача, а у разі відсутності такого кабінету чи відсутності відомостей про нього - у паперовій формі листом з описом вкладення.
(3) Щодо сплати судового збору
9.           До касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону (пункт 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України).
9.1.       Скаржник додав до касаційної скарги квитанцію № 1.302066367.1 про сплату 10 вересня 2025 року 1 985,00 грн судового збору, розмір якого не підтвердив дійсною вартістю спірного майна.
9.2.       Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом (частина друга статті 133 ЦПК України).
9.3.       Судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі (частина перша статті 4 Закону України «Про судовий збір»).
9.4.       За змістом підпункту 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання фізичною особою касаційної скарги на рішення суду ставка судового збору встановлюється у розмірі 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги від розміру оспорюваної суми, але не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб за позовними заявами майнового характеру, а у справах, в яких предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав (крім права власності на майно), відшкодування шкоди здоров`ю (крім моральної шкоди), - не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
9.5.       За змістом підпункту 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання фізичною особою до суду позовної заяви майнового характеру встановлюється у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Такий мінімум згідно зі статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2022 рік» із 1 січня 2022 року становив 2 481,00 грн.
9.6.       У листопаді 2022 року скаржник звернувся до суду з позовом, у якому просив визнати за ним право на земельну частку (пай) у розмірі 7,63 умовних кадастрових гектарів із земель запасу, що перебували в колективній власності колишнього Колективного сільськогосподарського підприємства «Лозуватка», розташованих на території Вишнівської селищної ради Кам`янського району Дніпропетровської області.
Суд першої інстанції позов задовольнив. Апеляційний суд не погодився з цим рішенням, скасував його й ухвалив нове - про відмову в задоволенні позову. Скаржник оскаржив судові рішення в цілому, тобто щодо однієї вимоги майнового характеру.
9.7.       Скаржник помилково вважає, що право на земельну частку (пай) не має матеріального характеру. Раніше Верховний Суд у складі судді Третьої судової палати Касаційного цивільного суду в ухвалах від 4 і від 30 вересня 2025 року вказав скаржнику на протилежне. З посиланням на практику Великої Палати Верховного Суду пояснив, що вимога про визнання права на земельну частку (пай) має майновий характер, оскільки підлягає грошовій оцінці. Вказані ухвали є чинними та обов`язковими до виконання скаржником.
9.8.       При поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору (частина третя статті 4 Закону України «Про судовий збір»).
9.9.       Ціну позову або вартість права на земельну частку (пай) скаржник у касаційній скарзі не вказав. Тому точний розмір судового збору має розрахувати самостійно на підставі документів, які можуть підтвердити дійсну вартість такого майна, за формулою: вартість х 1 % х 200 % х 0,8.
За відсутності таких документів - доплатити судовий збір до максимального розміру: 2 481,00 х 10 (максимальна ставка за подання касаційної скарги за майновою вимогою)) х 0,8 - 1 985,00 грн = 17 863,00 грн.
Реквізити для оплати: отримувач коштів: ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102; код отримувача: 37993783; банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); номер рахунку отримувача: UA288999980313151207000026007; код класифікації доходів бюджету: 22030102; найменування платежу: судовий збір (Верховний Суд, 055); призначення платежу: *;101;2723907490; судовий збір, за скаргою ОСОБА_1 (Касаційний цивільний суд), справа № 190/1598/22).
9.10.    Скаржник має надати суду документ про сплату судового збору у розмірі, визначеному за законом, та копії документів, які можуть підтвердити вартість права на земельну частку (пай), а також докази їхнього надсилання всім іншим учасникам справи, як цього вимагають частини сьома-дев`ята статті 43 ЦПК України (пункт 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України).
(4) Щодо строку на усунення недоліків касаційної скарги
10.        В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху (речення перше абзацу першого частини другої статті 185 ЦПК України). Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві (речення друге частини третьої статті 185 ЦПК України).
10.1.    Якщо позов, апеляційна, касаційна скарга подані до суду в електронній формі, позивач, особа, яка подала скаргу, мають подавати до суду заяви по суті справи, клопотання та письмові докази виключно в електронній формі, крім випадків, коли судом буде надано дозвіл на їх подання в паперовій формі (частина дев`ята статті 43 ЦПК України).
10.2.    Для усунення вказаних в ухвалі недоліків Верховний Суд встановлює десятиденний строк із дня вручення цієї ухвали скаржнику чи адвокатові. У разі невиконання у встановлений строк вимог ухвали Верховний Суд вважатиме касаційну скаргу неподаною та поверне її скаржнику.
11.        Виконуючи вимоги ухвали, заяву про усунення недоліків із додатками скаржник повинен надіслати суду разом із доказами їхнього надсилання іншим учасникам справи, як цього вимагають частини сьома - дев`ята статті 43 ЦПК України.
Керуючись статтями 185, 260, 261, 392, 393 ЦПК України,
у х в а л и в :
1. Залишити без руху касаційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Дніпровського апеляційного суду від 30 липня 2025 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Вишнівської селищної ради Кам`янського району Дніпропетровської області про визнання права на земельну частку (пай).
2. Встановити для усунення недоліків касаційної скарги десятиденний строк із дня вручення цієї ухвали.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання й оскарженню не підлягає.
Суддя 	 	Д. А. Гудима