Справа №295/14732/25
Категорія 69
2/295/528/26

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06.01.2026 року м. Житомир

Богунський районний суд м. Житомир у складі:
головуючого – судді Перекупка І.Г.
при секретарі судового засідання Конончук Ю.О. 
розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного провадження в місті Житомирі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів, -

В С Т А Н О В И В:

Позивачка через систему «Електронний суд» звернулася до суду з даним позовом, в обґрунтування вимог вказала, що з 14.07.2020 уклала шлюб з ОСОБА_2 , від якого мають спільну дитину – ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Дитина спроживає з матір`ю. Відповідач інших утриманців немає, він працездатний, отримує дохід, має нерухоме майно, його стан здоров`я дозволяє працювати, а тому вважаю він може сплачувати аліменти у розмірі 1/4 частини з усіх видів заробітку (доходу).
Протоколом автоматизованого розподілу судової справи сіж суддями від 20.10.2025, головуючим суддею є Перекупка І.Г.
05.11.2025 на виконання вимог ч. 6 ст. 187 ЦПК України на адресу суду надійшла інформація про зареєстроване місце проживання відповідача.
Згідно наказу № 21-А від 03.11.2025, суддя Богунського районного суду м. Житомира ОСОБА_4 перебував у навчальному відрядженні в м. Луцьку на регіональному Форумі «Правосуддя, що бачить дитину: нові виміри спеціалізації суддів у справах сімей та дітей» з 05.11.2025 по 07.11.2025 включно.
Ухвалою судді Богунського районного суду м. Житомира від 10.11.2025 відкрито провадження по справі за правилами спрощеного позовного провадження з повідомлення сторін та призначено до судового розгляду.
13.11.2025 представницею відповідача через систему «Електронний суд» подано до суду відзив на позовну заяву, в якому зазначено наступне. Відповідач вважає, що доводи та обґрунтування викладені в ній є безпідставними та не відповідають дійсності, з огляду на таке. Шлюб між ОСОБА_1 ОСОБА_2 розірвано 09.06.2025. З квітня 2025 року відповідач добровільно сплачує кошти на утримання неповнолітньої доньки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується наданими квитанціями. Вказані платежі здійснюються щомісяця, у розмірі, який забезпечує потреби дитини, відповідно до фінансових можливостей відповідача, що підтверджує його належне виконання батьківського обов`язку згідно зі статтею 180 Сімейного кодексу України. Таким чином, позов про стягнення аліментів подано без наявності предмета спору, оскільки зобов`язання щодо утримання дитини вже фактично виконується добровільно, а примусове стягнення призведе до подвійного нарахування одного й того ж обов`язку. Після розірвання шлюбу між сторонами - 09.06.2025 відповідач не ухилявся від участі у вихованні та матеріальному забезпеченні дитини. Незважаючи на відсутність судового рішення, він самостійно сплачує кошти на потреби доньки. Така поведінка свідчить про відповідальне ставлення ОСОБА_2 до своїх батьківських обов`язків і спростовує будь-які твердження позивачки про ухилення від утримання дитини.
Таким чином, позов ОСОБА_1 про стягнення аліментів є безпідставним, оскільки відповідач виконує обов`язок з утримання дитини добровільно та систематично, тому просить у задоволенні позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів – відмовити повністю.
Позивачка подала до суду заяву про розгляд справи у її відсутність, позовні вимоги підтримала в повному обсязі.
Відповідач подав до суду заяву про розгляд справи у його відсутність.
Процесуальне право учасників справи про розгляд справи за їх відсутності унормовано в ч. 3 ст. 211 ЦПК України, водночас, якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.
Судовий розгляд цієї справи здійснено на підставі наявних у суду матеріалів, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось, що відповідає вимогам ч. 2 ст. 247 ЦПК України.
Суд, дослідивши матеріали справи, оцінивши докази кожен окремо та в їх сукупності, повно, об`єктивно та всебічно з`ясувавши обставини справи, приходить до наступного висновку.
Судом встановлено, що між сторонами було укладено шлюб, 14.07.2020 Житомирським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Центрально–Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький), про що зроблено відповідний актовий запис №740 (а.с. 4).
Від шлюбу мають спільну дитину - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , щор підтверджується копією свідоцтва про народження (а.с. 3).
Рішенням Богунського районного суду м. Житомира від 09.06.2025 по справі № 295/3676/25 розірвано шлюб між ОСОБА_1 (дошлюбне прізвище - ОСОБА_5 ) та ОСОБА_2 , зареєстрований 14.07.2020 року Житомирським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Центрально–Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький), про що зроблено відповідний актовий запис №740 (а.с. 5).
Згідно копії Витягів з реєстру територіальної громади від 01.05.2023 за № 2023/003366607 та № 2023/003366720, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстровані за адресою: АДРЕСА_1 (а.с. 8, 10).
Відповідно до платіжних інструкцій, ОСОБА_2 здійснював переказ коштів на утримання дитини - ОСОБА_3 на рахунок  ОСОБА_1 (а.с. 25-30). 
Статтею 27 Конвенції про права дитини, яку ратифіковано Постановою ВР № 789 ХІІ від 27.02.91 року (далі - Конвенція), передбачено право кожної дитини на рівень життя, необхідний для фізичного, розумового, духовного, морального і соціального розвитку дитини. Батько (-ки) або інші особи, які виховують дитину, несуть основну відповідальність за забезпечення в межах своїх здібностей і фінансових можливостей умов життя, необхідних для розвитку дитини.
Батьки зобов`язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття. Способи виконання батьками обов`язку утримувати дитину визначаються за домовленістю між ними (ст. 180 СК України).
Згідно із ч. 3 ст. 181 СК України, за рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька або у твердій грошовій сумі за вибором того з батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина.
Відповідно до ст. 182 СК України, розмір аліментів має бути необхідним та достатнім для забезпечення гармонійного розвитку дитини. Мінімальний розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку.
Згідно ч.ч. 1, 3 ст. 183 СК України частка заробітку (доходу) матері, батька, яка буде стягуватися як аліменти на дитину, визначається судом. Якщо після досягнення повноліття найстаршою дитиною ніхто з батьків не звернувся до суду з позовом про визначення розміру аліментів на інших дітей, аліменти стягуються за вирахуванням тієї рівної частки, що припадала на дитину, яка досягла повноліття.
Законом України «Про Державний бюджет України на 2025 рік» встановлено прожитковий мінімум для дітей віком до 6 років – 2563,00 грн; дітей віком від 6 до 18 років – 3196,00 грн.
При цьому, відповідно до статті 182 СК України, при визначенні розміру аліментів суд враховує: 1) стан здоров`я та матеріальне становище дитини; 2) стан здоров`я та матеріальне становище платника аліментів; 3) наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, дочки, сина; 3-1) наявність на праві власності, володіння та/або користування у платника аліментів майна та майнових прав, у тому числі рухомого та нерухомого майна, грошових коштів, виключних прав на результати інтелектуальної діяльності, корпоративних прав; 3-2) доведені стягувачем аліментів витрати платника аліментів, у тому числі на придбання нерухомого або рухомого майна, сума яких перевищує десятикратний розмір прожиткового мінімуму для працездатної особи, якщо платником аліментів не доведено джерело походження коштів; 4) інші обставини, що мають істотне значення.
Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (ч. 1 - 4 ст. 12 ЦПК України). Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках (ч. 1 ст. 13 ЦПК України). Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення (ч. 2 ст. 77 ЦПК України).
Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях (ч. 1, ч. 6 ст. 81 ЦПК України).
Статтею 89 ЦПК України визначено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
При визначенні розміру аліментів суд також враховує, що відповідно до ч. 5 ст. 183 СК України той із батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина, має право звернутися до суду із заявою про видачу судового наказу про стягнення аліментів у розмірі на одну дитину - однієї чверті, на двох дітей - однієї третини, на трьох і більше дітей - половини заробітку (доходу) платника аліментів, але не більше десяти прожиткових мінімумів на дитину відповідного віку на кожну дитину.
Враховуючи наведене, а також виходячи з того, що сторони повинні забезпечити дитині належний рівень життя, необхідний і достатній для її нормального фізичного, розумового, духовного, морального і соціального розвитку, виходячи з рівності прав та обов`язків батьків щодо дитини, встановленого прожиткового мінімуму на дитину відповідного віку, мінімальний гарантований розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, суд задовольняє позовні вимоги частково та стягує з відповідача на утримання дитини аліменти у розмірі 1/4 частини з усіх видів заробітку (доходу), але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку щомісячно.
Відповідно до ст. 191 Сімейного кодексу України, аліменти на дитину присуджуються за рішенням суду з дня пред`явлення позову, а саме з 20.10.2025. 
На підставі ст. 430 ЦПК України суд допускає негайне виконання рішень у справах про стягнення аліментів - у межах суми платежу за один місяць.
Позивач звільнена від сплати судового збору, відповідно положень п. 3 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір».
Згідно ч. 6 ст. 141 ЦПК України, якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, з другої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, які їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог, а інша частина компенсується за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
Керуючись ст. ст. 180, 181, 182, 191 СК України, ст. ст. 5, 12, 13, 77, 81, 89, 141, 211, 247, 258, 259, 263-265, 268, 273, 354, 430 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів, задовольнити.
Стягувати з ОСОБА_2 аліменти на користь ОСОБА_1 на утримання ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в розмірі 1/4 частки з усіх видів заробітку (доходу), але не менше 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, починаючи з 20.10.2025 та до досягнення повноліття дитини.
Допустити негайне виконання рішення суду у частині стягнення аліментів у межах суми платежу за один місяць.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь держави судовий збір в розмірі 1211,20 грн.
Рішення може бути оскаржене до Житомирського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відомості щодо учасників справи:
Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , наявний електронний кабінет.
Відповідач: ОСОБА_2 ,  ІНФОРМАЦІЯ_3 ,  АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , наявний електронний кабінет.

Суддя І.Г. Перекупка