ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
Справа № 640/18506/19                                                 Головуючий у І інстанції - Луцович М.М.
                                                                                                   Суддя-доповідач - Мельничук В.П.

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

  09 грудня 2025 року                                                                                            м. Київ
          
Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:

                Головуючого-судді:                  Мельничука В.П.,        
                                                   суддів:                  Бужак Н.П., Мєзєнцева Є.І.,

                           при секретарі:                 Руденко Д.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду апеляційну скаргу Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) на рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 19 вересня 2025 року у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Карат-2005» до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про визнання протиправними та скасування постанови та приписів, -

В С Т А Н О В И Л А:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Карат-2005» звернулось до Окружного адміністративного суду міста Києва з адміністративним позовом до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), в якому просило:
- визнати протиправною та скасувати постанову Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності № 56/19/073-5301 від 13.06.2019; 
- визнати протиправним та скасувати припис Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм стандартів та правил від 03.06.2019 року, виданий Товариству з обмеженою відповідальністю «Карат - 2005»;
- визнати протиправним та скасувати припис Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 03.06.2019, виданий Товариству з обмеженою відповідальністю «Карат - 2005».
В обґрунтування позовних вимог Товариство посилалося на те, що вимоги Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» та вимоги Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553 (далі - Порядок № 553) Відповідачем не дотримані, оскільки Позивача: не ознайомлено з підставою проведення заходу державного нагляду та не вручено направлення на проведення заходу; не забезпечено участі у проведенні державного заходу контролю; не ознайомлено зі складеним за результатами проведення заходу актом та позбавлено останнього права на надання своїх зауважень та заперечень до вказаного акту; не ознайомлено зі складеним за результатами проведення заходу відповідним рішенням органу контролю.
Також, Позивач звертав увагу на порушення строків проведення перевірки. Так, відповідно до Порядку № 553 та Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» встановлено, що строк перевірки не може перевищувати 10 робочих днів (може бути подовжений на 2 робочих дні). Проте, жодна норма нормативно-правового акту не надає прав і повноважень органу контролю проводити перевірку протягом шести місяців. Таким чином, продовження строку перевірки (після сплину строку), проведення перевірки протягом більше ніж півроку, а також збирання доказів поза межами строку проведення перевірки є неправомірним.
За наведених обставин, Позивач просив задовольнити позовні вимоги у повному обсязі.
Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 08 жовтня 2019 року відкрито провадження в адміністративній справі та визначено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження.
Законом України від 13.12.2022 № 2825-IX «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду» (далі - Закон № 2825-IX) Окружний адміністративний суд міста Києва ліквідовано, утворено Київський міський окружний адміністративний суд із місцезнаходженням у місті Києві.
Відповідно до п. 2 Прикінцевих та перехідних Закону № 2825-IX, з дня набрання чинності цим Законом Окружний адміністративний суд міста Києва припиняє здійснення правосуддя; до початку роботи Київського міського окружного адміністративного суду справи, підсудні окружному адміністративному суду, територіальна юрисдикція якого поширюється на місто Київ, розглядаються та вирішуються Київським окружним адміністративним судом.
Законом України «Про внесення зміни до пункту 2 розділу II «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду» щодо забезпечення розгляду адміністративних справ» від 16 липня 2024 року № 3863-IX, пункт 2 розділу II «Прикінцеві та перехідні положення» Закону № 2825-IX викладено в такій редакції, зокрема:
- «Інші адміністративні справи, які не розглянуті Окружним адміністративним судом міста Києва, у тому числі ті, що передані до Київського окружного адміністративного суду до набрання чинності Законом України «Про внесення зміни до пункту 2 розділу II «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду» щодо забезпечення розгляду адміністративних справ», але не розподілені між суддями (крім справ, підсудність яких визначена частиною першою статті 27, частиною третьою статті 276, статтями 289-1, 289-4 Кодексу адміністративного судочинства України), передаються на розгляд та вирішення іншим окружним адміністративним судам України шляхом їх автоматизованого розподілу між цими судами з урахуванням навантаження, за принципом випадковості та відповідно до хронологічного надходження справ у порядку, визначеному Державною судовою адміністрацією України. Справи, підсудність яких визначена частиною першою статті 27, частиною третьою статті 276, статтями 289-1, 289-4 Кодексу адміністративного судочинства України, до початку роботи Київського міського окружного адміністративного суду розглядаються та вирішуються Київським окружним адміністративним судом» (абзац четвертий пункту 2 розділу ІІ «Прикінцеві та перехідні положення»);
- «Судом апеляційної інстанції щодо всіх справ, підсудних окружному адміністративному суду, територіальна юрисдикція якого поширюється на місто Київ, та переданих на розгляд та вирішення іншим окружним адміністративним судам України відповідно до цього Закону, є Шостий апеляційний адміністративний суд» (абзац шостий пункту 2 розділу ІІ «Прикінцеві та перехідні положення»).
На виконання вимог Закону № 2825-IX, Закарпатському окружному адміністративному суду розподілено не розглянуті Окружним адміністративним судом міста Києва справи, зокрема 04 березня 2025 року і справу № 640/18506/19.
Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 07 березня 2025 року прийнято адміністративну справу № 640/18506/19 до провадження; призначено справу до розгляду в порядку загального позовного провадження.
Рішенням Закарпатського окружного адміністративного суду від 19 вересня              2025 року адміністративний позов задоволено.
Визнано протиправною та скасовано постанову Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) № 56/19/073-5301 від 13.06.2019 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності на Товариство з обмеженою відповідальністю «Карат-2005».
Визнано протиправним та скасовано припис Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 03.06.2019 року, виданий Товариству з обмеженою відповідальністю «Карат - 2005».
Визнано протиправним та скасовано припис Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 03.06.2019, виданий Товариству з обмеженою відповідальністю «Карат - 2005».
Не погоджуючись з таким судовим рішенням, Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове судове рішення, яким адміністративний позов залишити без задоволення.
В апеляційній скарзі Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) посилається на порушення судом першої інстанції норми матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи по суті.
Апеляційна скарга мотивована тим, що під час виїзду на місце за адресою:                 вул. Гончарна, 9, Подільському районі міста Києва, встановлено, що на замовлення             TOB «Карат-2005» на об`єкті нерухомого майна (незавершене будівництво) - п`ятиповерховому цегляному будинку (що підтверджується матеріалами технічної інвентаризаційної справи (лист КП Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації» від 17.01.2019 № 062/14-473 (И-2019)) виконуються будівельні роботи, без документа, який дає право на виконання будівельних робіт. Факт виконання будівельних робіт підтверджується також фотоматеріалами, зробленими посадовою особою Департаменту в ході проведення позапланової перевірки.
Також вказано, що уповноважена особа TOB «Карат-2005» відмовилась від отримання акта перевірки від 03.06.2019, припису про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 03.06.2019, припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності будівельних норм, державних стандартів і правил від 03.06.2019 та протоколу про правопорушення в сфері містобудівної діяльності від 03.06.2019 (про що зроблено відповідну відмітку). Вказані вище матеріали були надіслані рекомендованим листом від 03.06.2019 № 073-4967 на адресу TOB «Карат-2005» із запрошенням на розгляд справи про правопорушення в сфері містобудівної діяльності. На розгляд справи 13.06.2019 до Департаменту уповноважені особи TOB «Карат-2005» не з`явились, у зв`язку з чим Відповідачем прийнято оскаржувану постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 13.09.2019 № 56/19/073-5301.
Позивачем подано відзив на апеляційну скаргу Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), в якому він просить відмовити в задоволенні апеляційної скарги, а рішення суду першої інстанції залишити без змін з посиланням на те, що оскаржуване судове рішення відповідає нормам чинного законодавства.
Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 27 жовтня 2025 року відкрито апеляційне провадження за вказаною апеляційною скаргою, встановлено строк для подання відзиву та витребувано з Закарпатського окружного адміністративного суду адміністративну справу № 640/18506/19.
04 листопада 2025 року до Шостого апеляційного адміністративного суду з Закарпатського окружного адміністративного суду надійшла вказана адміністративна справа.
Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 04 листопада 2025 року призначено розгляд апеляційної скарги Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради на рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 19 вересня 2025 року до апеляційного розгляду у відкритому судовому засіданні на 09 грудня 2025 року.
Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Заслухавши суддю-доповідача, представників Сторін, дослідивши доводи апеляційної скарги та, перевіривши матеріали справи, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга є необґрунтованою та не підлягає задоволенню, з наступних підстав.
Судом першої інстанції встановлено та підтверджується матеріалами справи, що згідно наказу № 973 від 05.12.2018 Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) вирішено провести позапланову перевірку ТОВ «Карат-2005» на предмет дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на вул. Гончарній, 9 у Подільському районі м. Києва.
Згідно з направленням для проведення планового (позапланового) заходу від 06.12.2018, перевірку проведено, зокрема на підставі листа Головного слідчого управління Служби Безпеки України від 28.11.2018 № 6/6942. Строк дії направлення на перевірку з 06.12.2018 по 19.12.2018.
Відповідно до службової записки Начальника інспекційного відділу № 2 управління контролю за будівництвом Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва від 30.05.2019, під час проведення перевірки з 06.12.2018 по 19.12.2018 уповноваженими особами ТОВ «Карат-2005» не було надано в повному обсязі всіх необхідних документів. Крім того, для проведення перевірки, виникла необхідність в отриманні інформації від різних організацій, установ. Враховуючи наведене, просила продовжити термін проведення перевірки на два робочі дні.
Так, відповідно до наказу № 432 від 30.05.2019 директором Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) вирішено провести позапланову перевірку ТОВ «Карат-2005» на предмет дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на вул. Гончарній, 9 у Подільському районі м. Києва.
Перевірку проведено на підставі наказів Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) № 973 від 05.12.2018, № 432 від 30.05.2019 та листа Головного слідчого управління Служби Безпеки України від 28.11.2018 № 6/6942. Строк дії направлення на перевірку з 31.05.2019 до 03.06.2019.
За результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності посадовою особою Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) складено акт від 03.06.2019.
У вищезазначеному акті встановлено, що Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) не видавав та не реєстрував документів дозвільного та декларативного характеру, які б надавали право на виконання підготовчих і будівельних робіт та не приймав в експлуатацію об`єкт будівництва за адресою на                вул. Гончарній, 9 у Подільському районі м. Києва.
Листом від 22.02.2019 № 10/26-10/2202/07 Департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції в місті Києві повідомив, що інформація щодо видачі/реєстрації документів, які дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт, а також засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів за адресою:               вул. Гончарна, 9 у Подільському районі, відсутня.
Відповідно до даних Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна (номер інформаційної довідки 148432741 від 06.12.2018) власником об`єкта нерухомого майна: незавершене будівництво, загальна площа - 813,9 кв.м., п`ятиповерховий цегляний будинок є ТОВ «Карат 2005». Відповідно до інформаційної довідки Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 06.12.2018 № 148432741, цільове призначення земельної ділянки за адресою: вул. Гончарна, 9 (кадастровий номер 8000000000:85:381:0021), для завершення будівництва, подальшої експлуатації та обслуговування адміністративної будівлі.
Під час виїзду на місце за адресою: м. Київ, вул. Гончарна, 9, Подільський район, встановлено, що на замовлення ТОВ «Карат-2005» на об`єкті нерухомого майна (незавершене будівництво) - п`ятиповерховому цегляному будинку (що підтверджується матеріалами технічної інвентаризаційної справи (лист КП КМР «Київське міське бюро технічної інвентаризації» від 17.01.2019 № 062/14-473 (И-2019)) виконуються будівельні роботи без документа, який дає право на виконання будівельних робіт.
Відповідно до п. 5.1.1.1 ДБН В.2.2-28:2010 «Будинки адміністративного та побутового призначення», площу приміщень слід приймати з розрахунку не менше 6 м2 на робоче місце працівника управління, а на одного працівника конструкторського бюро і для працюючих інвалідів, що користуються кріслами-колясками, - не менше 7,65 м2.
Отже, зазначений об`єкт будівництва за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів з незначними наслідками (СС2).
На підставі акта за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності від 03.06.2019 Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації): складено припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 03.06.2019, яким зобов`язано Позивача у термін до 02.08.2019 усунути виявлені порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил у відповідності до вимог законодавства; складено припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт та протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності; складено протокол про правопорушення Товариством з обмеженою відповідальністю «Карат-2005» у сфері містобудівної діяльності від 03.06.2019.
За результатами розгляду справи про правопорушення Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) прийнято постанову про  накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 13 червня           2019 року № 56/19/073-5301, якою Позивача визнано винним у вчиненні правопорушення передбаченого абз. 2 п. 3 ч. 2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф у сумі 710 770,00 грн.
Вважаючи приписи та постанову прийняті за наслідками перевірки протиправними, Позивач звернувся з даним адміністративним позовом до адміністративного суду.
Задовольняючи адміністративний позов суд першої інстанції виходив з того, що під час перевірки Відповідач порушив законодавчо встановлений порядок здійснення архітектурно-будівельного контролю, чим позбавив Позивача можливості захистити свої права; порушив принцип рівності перед законом, діяв без дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія) та без урахуванням прав особи на участь у процесі прийняття рішення, що є самостійною та достатньою підставою для визнання протиправними рішень, прийнятих за результатами проведеної перевірки.
Щодо строку проведення перевірки, суд вказував наступне.
У направленні для проведення позапланового заходу від 06.12.2018 року № б/н визначений строк його дії з 06.12.2018 до 19.12.2018 року.
Станом на 19.12.2018 Відповідач не скористався своїм правом продовжити строк проведення позапланової перевірки на два дні. 
Отже, 19.12.2018 був останнім днем перевірки.
Відповідно до абзацу 2 п. 18 Порядку № 553 акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку, та керівником суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, або його уповноваженою особою, в останній день перевірки.
Отже, в день завершення позапланової перевірки (19.12.2018) повинен був складений та підписаний акт за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.
Разом з тим, через більше ніж 5 місяців після завершення строку проведення перевірки та настання строку складення та підписання підсумкового акту, посадовою особою Відповідача за відсутності правових підстав подано службову записку від 30.05.2019 про продовження терміну проведення перевірки на два робочі дні.
Враховуючи викладене, суд вважав, що акт перевірки від 03.06.2019 складений та підписаний посадовою особою Відповідача з порушенням вимог Порядку № 553 щодо строку проведення позапланової перевірки та строків складення відповідного акту, є доказом, здобутим з порушенням закону, а відтак, не може бути належним та допустимим.
У зв`язку з вищенаведеним, суд дійшов висновку, що позапланову перевірку з питань дотримання ТОВ «Карат-2005» вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті за адресою: вул. Гончарна, 9 у Подільському районі м. Києва, Відповідачем проведено з порушенням вимог Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553, а тому встановлені за наслідками проведення такої перевірки порушення не можуть слугувати підставою для застосування до Позивача штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.
Таким чином, суд дійшов до висновку про обґрунтованість доводів Позивача та наявність підстав для задоволення позовних вимог.
Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, з огляду на наступне.
Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Правові та організаційні засади здійснення архітектурної діяльності і спрямований на формування сприятливого життєвого середовища, досягнення естетичної виразності, економічної доцільності і надійності будинків, споруд та їх комплексів визначено Законом України «Про архітектурну діяльність» від 20 травня 1999 року № 687-XIV (далі - Закон             № 687-XIV).
Статтею 10 Закону № 687-XIV встановлено, що для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об`єктів архітектури додержання суб`єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.
Правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів встановлено Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17 лютого 2011 року № 3038-VI (далі - Закон № 3038-VI).
Згідно з частиною 1 статті 41 Закону № 3038-VI державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.
Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
Відповідно до частин 1, 3 статті 6 Закону № 3038-VI управління у сфері містобудівної діяльності здійснюється Верховною Радою України, Кабінетом Міністрів України, Верховною Радою Автономної Республіки Крим, Радою міністрів Автономної Республіки Крим, центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, органами державного архітектурно-будівельного контролю, іншими уповноваженими органами містобудування та архітектури, місцевими державними адміністраціями, органами місцевого самоврядування.
До органів державного архітектурно-будівельного контролю належать: 1) структурні підрозділи з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій; 2) виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад.
Згідно з пунктом 1 Положення про Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), затвердженого розпорядженням виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 01.10.2015 № 978 (далі - Положення № 978 в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва є структурним підрозділом виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), який підпорядкований Київському міському голові, підзвітний і підконтрольний Київській міській раді.
Департамент, у межах, делегованих Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» державних повноважень, є підконтрольним Державній архітектурно-будівельній інспекції України.
Відповідно до підпункту 1 пункту 3 Положення № 978 основним завданням органу Департаменту є, зокрема, здійснення відповідно до Закону державного архітектурно-будівельного контролю на території міста Києва.
Згідно з підпунктами 4, 6, 7, 8 пункту 4 Положення № 978 Департамент відповідно до покладених на нього завдань здійснює державний архітектурно-будівельний контроль за дотриманням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, проектної документації щодо об`єктів, розташованих у межах міста Києва; розглядає відповідно до закону справи про адміністративні правопорушення, пов`язані з порушенням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил під час будівництва, порушенням законодавства під час планування та забудови територій та невиконанням законних вимог (приписів) посадових осіб Департаменту; розглядає відповідно до закону справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності із прийняттям відповідних рішень; виявляє, реагує та запобігає фактам самочинного будівництва об`єктів на території міста Києва.
Відповідно до підпунктів 2, 3 пункту 6 Положення № 978 посадові особи Департаменту для виконання покладених на них завдань під час перевірки мають право складати протоколи про вчинення правопорушень та акти перевірок, накладати штрафи відповідно до закону; видавати обов`язкові для виконання приписи щодо, зокрема, усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.
Процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками, сертифікованими відповідальними виконавцями робіт, підприємствами, що надають технічні умови щодо інженерного забезпечення об`єкта будівництва, та експертними організаціями (далі - суб`єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначено Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553 (далі Порядок № 553).
Згідно з пунктом 5 Порядку № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.
Відповідно до пункту 7 Порядку № 553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.
Підставами для проведення позапланової перевірки є: подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; виявлення факту самочинного будівництва об`єкта; перевірка виконання суб`єктом містобудівної діяльності вимог приписів органу державного архітектурно-будівельного контролю; вимога головного інспектора будівельного нагляду Держархбудінспекції щодо проведення перевірки за наявності підстав, встановлених законом; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.
Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.
Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.
Згідно з пунктом 9 Порядку № 533 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.
Відповідно до пункту 12 Порядку № 553 посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані: у повному обсязі, об`єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством; дотримуватися ділової етики у взаємовідносинах із суб`єктами господарювання та фізичними особами; ознайомлювати суб`єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю у строки, передбачені законодавством; за письмовим зверненням суб`єкта містобудування надавати консультативну допомогу у здійсненні державного архітектурно-будівельного контролю; надсилати повідомлення про проведення планової перевірки суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, рекомендованим листом та/або за допомогою електронного поштового зв`язку або вручати особисто під розписку керівнику суб`єкта містобудування чи його уповноваженій особі із зазначенням дати початку та дати закінчення перевірки не пізніше ніж за десять днів до її початку. 
У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки, відмови суб`єкта містобудування в наданні документів, необхідних для здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю, відсутності суб`єкта містобудування, якому у визначений цим Порядком строк було надіслано повідомлення про проведення перевірки, або його уповноваженої особи (за довіреністю) на об`єкті під час перевірки складається відповідний акт.
Права та обов`язки суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль зазначені пунктах 13, 14 Порядку № 553.
Зокрема, суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі, зокрема через електронний кабінет, свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.
Суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов`язаний одержувати примірник припису органу державного архітектурно-будівельного контролю за результатами здійсненого планового чи позапланового заходу.
Пунктами 16-18 Порядку № 533 передбачено, що за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.
У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис).
Керівникові кожного суб`єкта містобудування, щодо якого складений акт перевірки, або його уповноваженій особі надається по одному примірнику такого акта. Один примірник акта перевірки залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю.
Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку, та керівником суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, або його уповноваженою особою, в останній день перевірки.
Верховний Суд у постанові від 27 червня 2023 року у справі № 320/9108/21 зазначив, що виходячи із змісту наведених правових положень, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у формі планових і позапланових перевірок, за його результатами посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки, а у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.
Колегія суддів Верховного Суду звернула увагу, що лише дотримання умов та порядку прийняття контролюючими органами рішень про проведення перевірок та оформлення її результатів є належними та допустимими доказами наявності порушень з боку суб`єкта містобудування, у тому числі й здійснення самочинного будівництва.
Своєю чергою недотримання контролюючим органом вимог Порядку № 553 щодо оформлення результатів перевірки призводить до відсутності правових наслідків такої.
Зазначені вимоги не є формальними, оскільки за приписами статті 41 Закону                № 3038-VI та Порядку № 553 саме під час перевірки встановлюється дотримання законодавства при розробці проектної документації, достовірність інформації в деклараціях про початок будівельних робіт та готовність об`єкта до експлуатації, у тому числі щодо права проведення будівельних робіт, власності, обсягу робіт та площі приміщень.
Як вбачається з матеріалів даної адміністративної справи та встановлено судом першої інстанції, згідно з направленням для проведення планового (позапланового) заходу від 06.12.2018, перевірку проведено на підставі наказу Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) № 973 від 05.12.2018 та листа Головного слідчого управління Служби Безпеки України від 28.11.2018 № 6/6942. Строк дії направлення на перевірку з 06.12.2018 по 19.12.2018.
Перевірка була проведена посадовою особою Відповідача ОСОБА_1 06.12.2018 за участю Старшого слідчого з особливо важливих справ Головного слідчого управління СБУ України та посадових осіб Держпраці, на об`єкті перевірки був присутній адвокат ОСОБА_2
Судом першої інстанції, в межах даної адміністративної справи було допитано в якості свідків ОСОБА_2 та ОСОБА_1 .
Так, адвокатом ОСОБА_2 було надано пояснення про те, що під час здійснення перевірки ним було повідомлено посадову особу ОСОБА_1 про те, що його клієнт - ТОВ «Карат-2005», отримавши термінове повідомлення про проведення слідчої дії на його об`єкті нерухомості, надав йому доручення виключно на участь у проведенні слідчої дії в рамках розслідування кримінального провадження, а повноважень на представництво в Департаменті з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва  ОСОБА_2 від ТОВ «Карат-2005» не отримував.
ОСОБА_1 повідомив суд, що здійснював перевірку один раз 06.12.2018 та вручив направлення на перевірку ОСОБА_2.
Позивач у позовній заяві наполягає, що перевірка посадовою особою Відповідача була проведена у відсутності уповноваженого представника ТОВ «Карат-2005».
Колегія суддів звертає увагу, що відповідно до договору про надання правової допомоги від 05.12.2018 року № 1-05/12-18 адвокатське об`єднання «Цимбал, Козуліна та партнери» та ТОВ «Карат-2005» Клієнт уповноважує партнерів, адвокатів Адвокатського об`єднання та осіб визначених у пункті 1.5 цього Договору на виконання пункту 1.1 в рамках погоджених Сторонами доручень. Відповідно до п. 3.1. цього Договору допомога та послуги, зазначені в п. 1.1 цього Договору, надається адвокатським об`єднанням на договірних засадах, при цьому їх вартість, умови оплати та порядок здійснення розрахунків визначається сторонами додатковою угодою до Договору.
Так, з матеріалів даної адміністративної справи вбачається, що доручення на надання правової допомоги у Департаменті з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), у судах будь-якої інстанції по всіх категоріях справ погоджене сторонами у Додатковій угоді № 3 від 10 вересня 2019 року.
Таким чином, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції, що під час проведення перевірки посадовою особою Відповідача 06.12.2018 адвокат          ОСОБА_2 не був уповноваженим на представлення інтересів ТОВ «Карат-2005» у правовідносинах з Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), а тому і не мав повноважень брати участь у перевірці, отримувати документи перевірки, зокрема, направлення на проведення перевірки, надавати пояснення та документи, необхідні для здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю.
Щодо строку проведення перевірки, колегією суддів встановлено наступне.
Відповідно до абзацу 10 п. 7 Порядку № 553 строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.
У направленні для проведення позапланового заходу від 06.12.2018 року № б/н визначений строк його дії з 06.12.2018 до 19.12.2018 року.
Станом на 19.12.2018 Відповідач не скористався своїм правом продовжити строк проведення позапланової перевірки на два дні. 
Отже, 19.12.2018 був останнім днем перевірки.
Відповідно до абзацу 2 п. 18 Порядку № 553 акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку, та керівником суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, або його уповноваженою особою, в останній день перевірки.
Отже, в день завершення позапланової перевірки (19.12.2018) повинен був складений та підписаний акт за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.
Разом з тим, через більше ніж 5 місяців після завершення строку проведення перевірки та настання строку складення та підписання підсумкового акту, посадовою особою Відповідача за відсутності правових підстав подано службову записку від 30.05.2019 про продовження терміну проведення перевірки на два робочі дні.
Враховуючи викладене, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку, що акт перевірки від 03.06.2019 складений та підписаний посадовою особою Відповідача з порушенням вимог Порядку № 553 щодо строку проведення позапланової перевірки та строків складення відповідного акту, є доказом, здобутим з порушенням закону, а відтак, не може бути належним та допустимим, з чим погоджується і колегія суддів.
Відповідач в апеляційній скарзі зазначає, що законодавством в сфері містобудівної діяльності не передбачено обов`язку контролюючого органу продовжувати проведення перевірки на наступний день після спливу основного строку на проведення перевірки.
Проте, як зазначено Верховним судом у постанові від 09 квітня 2021 року у справі    № 640/4901/20, нормами Закону № 3038-VI та Порядку № 553, з дотриманням балансу публічних і приватних інтересів, встановлені умови та порядок проведення позапланового заходу державного архітектурно-будівельного контролю. Лише їх дотримання може бути належною підставою для проведення позапланової перевірки та оформлення її результатів, які створюють для суб`єкта містобудування юридичні наслідки. Невиконання органами державного архітектурно-будівельного контролю вимог законодавця щодо порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю призводить до визнання перевірки незаконної та відсутності правових наслідків такої.
Згідно із статтею 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
За наведеного правового регулювання та встановлених у справі обставин, Верховний Суд погоджується із висновками судів попередніх інстанцій, що недотримання Відповідачем порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю нівелює наслідки такого, а тому приписи Відповідача та постанови про накладення штрафу обґрунтовано визнані судами протиправними і скасовані в судовому порядку.
Даний висновок також узгоджується із усталеною правовою позицією, неодноразово висловленою як Верховним Судом України у постанові від 27.01.2015 у справі № 21-425а14, так і у постановах Верховного Суду від 05.02.2019 у справі № 821/1157/16, від 05.02.2019 у справі № 2а-10138/12/2670, від 04.02.2019 у справі № 807/242/14, від 26.06.2020 у справі           № 826/7847/17, згідно із якими лише дотримання умов та порядку прийняття контролюючими органами рішень про проведення перевірок може бути підставою для визнання правомірними дій контролюючого органу щодо їх проведення. Своєю чергою порушення контролюючим органом вимог щодо призначення та проведення перевірки призводить до відсутності правових наслідків такої.
При цьому, колегія суддів при розгляді апеляційної скарги вказує на імперативні приписи ч. 5 ст. 242 КАС України, якими передбачено, що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
Наведені вище обставини свідчать про недотримання Відповідачем вимог Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, встановленого Кабінетом Міністрів України та відповідно Закону України «Про архітектурну діяльність», а також порушення принципу правової визначеності.
Державні органи зобов`язанні діяти вчасно та в належний спосіб, а тому будь-які зволікання останніх не свідчать про неухильне виконання покладених на них обов`язків, у той час як суб`єкт господарювання має розраховувати на певні строки, внаслідок яких суб`єкт владних повноважень має вчиняти відповідні дії.
Отже, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку, що враховуючи встановлене порушення Відповідачем порядку проведення перевірки, рішення прийняті за наслідками такої перевірки, а саме припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 03.06.2019, припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 03.06.2019, постанова № 56/19/073-5301 від 13.06.2019 про накладення штрафу за порушення у сфері містобудівної діяльності є протиправними та підлягають скасуванню, з чим погоджується і колегія суддів.
Оцінюючи інші доводи апеляційної скарги, колегія суддів зазначає, що згідно пункту 29 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Ruiz Torija v. Spain» від  09 грудня 1994 року, статтю 6 не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень детальної відповіді на кожний аргумент сторін. Відповідно, питання, чи дотримався суд свого обов`язку обґрунтовувати рішення може розглядатися лише в світлі обставин кожної справи.
При цьому, згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.
Враховуючи вищевикладене, колегія суддів зазначає, що доводи апеляційної скарги не спростовують правомірності висновків суду першої інстанції.
Положеннями ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.
Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.
Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Розглянувши доводи Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), викладені в апеляційній скарзі, перевіривши правильність застосування судом першої інстанції норм законодавства України, колегія суддів вважає, що рішення суду першої інстанції постановлено з додержанням норм матеріального та процесуального права, підстав для його скасування не вбачається, а тому апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.
Керуючись ст. ст. 241, 242, 243, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329, 331 Кодексу адміністративного судочинства України, колегія суддів, - 

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) залишити без задоволення, а рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 19 вересня 2025 року - без змін. 

Постанова набирає законної сили з дати її ухвалення та може бути оскаржена протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий-суддя:                                                                     В.П. Мельничук

                     Судді:                                                                      Н.П. Бужак

                                                                                                      Є.І. Мєзєнцев

Повний текст складено 09.12.2025 року.