Справа № 456/5792/25
Провадження № 2-о/456/56/2026

РІШЕННЯ
іменем України

13 січня 2026 року місто Стрий 

Стрийський міськрайонний суд Львівської області в складі:
головуючого судді Яніва Н. М. ,
з участю секретаря судового засідання Сунак Н.М.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами окремого провадження цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , з участю заінтересованої особи ОСОБА_2 , про встановлення факту, що має юридичне значення, -
в с т а н о в и в:
Стислий виклад позицій сторін та інших учасників справи.
Заявниця ОСОБА_1 , подала у Стрийського міськрайонного суд Львівської області заяву у порядку окремого провадження, в якій просить ухвалити рішення про встановлення факту родинних зв`язків, саме що ОСОБА_2 є матір?ю ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Заяву обґрунтовано тим, що у зв`язку з наміром матері заявниці ОСОБА_1 – ОСОБА_2 укласти договір дарування нерухомого майна та скласти заповіт, нотаріусом встановлено неможливість підтвердження родинних відносин між заявницею та ОСОБА_2 через розбіжності у написанні прізвища в актових записах та правовстановлюючих документах. Враховуючи, що ставка оподаткування при даруванні залежить від ступеня споріднення сторін, а також з метою реалізації спадкових прав заявниці, встановлення факту родинних відносин між заявницею та її матір`ю має істотне юридичне значення та є єдиним можливим способом підтвердження такого факту. У зв`язку з наведеним,заявниця просить задовольнити заяву про встановлення факту родинних зв`язків у повному обсязі.
У судовому засіданні представник заявниці ОСОБА_1 – адвокат Дмитрович Н.В. подану заяву про встановлення факту, що має юридичне значення підтримала у повному обсязі та просила таку задовольнити, з підстав викладених у ній.
Заінтересована особа  ОСОБА_2 у судовому засіданні не заперечила проти задоволення поданої заяви, оскільки ствердила, що вона справді є матір`ю заявниці. Додатково зазначила, що про допущені розбіжності у свідоцтві про народженні було відомо, однак вона не придавала цьому важливого значення, однак зараз це позбавляє їх можливості реалізації спадкових справ.
Вчинені судом процесуальні дії у справі та постановлені ухвали.
Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями Стрийського міськрайонного суду Львівської області від 22.10.2025 року головуючим суддею щодо розгляду вищевказаної заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, визначено суддю Янів Н.М.. 
Ухвалою судді Стрийського міськрайонного суду Львівської області Яніва Н.М. від 23.10.2025 року вищевказану заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі. Розгляд справи ухвалено проводити в порядку окремого провадження. Визначено місце, дату та час судового засідання у цій справі – 13.11.2025 року о 14:00 год..
Ухвалою, занесеною до протоколу судового засіданні від 13.11.2025 року, розгляд справи відкладено у зв`язку з неявкою заінтересованої особи у судове засідання.
У судовому сіданні, котре відбулося 18.12.2025 року допитано свідків та у судовому засіданні оголошено перерву до 13.01.2026 року. 
Також судом задоволено клопотання представника заявниці ОСОБА_1 – адвоката Дмитрович Н.В. про розгляд справи у її відсутності.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Інші процесуальні дії у цій справі судом не вчинялись, а ухвали не постановлялись.
Розгляд справи по суті відбувся сторін 13.06.2026 року.
Норми та джерела права, а також роз`яснення, котрі застосовує суд при ухваленні даного рішення, мотиви їх застосування.
Згідно з пунктом 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року кожен має право на справедливий розгляд його справи судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо прав та обов`язків цивільного характеру. У цьому пункті закріплене право на суд разом з правом на доступ до суду, тобто правом звертатися до суду з цивільними скаргами, що складають єдине ціле (див. рішення Європейського Суду з прав людини від 21.02.1975 року у справі «Ґолдер проти Сполученого Королівства» (Golder v. the United Kingdom), заява № 4451/70, § 36).
За загальним правилом, наведеним у ст. ст. 15, 16 ЦК України, кожна особа за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу має право звернутися до суду, який може захистити цивільне право або інтерес у один із способів, визначених частиною першою статті 16 ЦК України, або й іншим способом, що встановлений договором або законом.
Чинним ЦПК України передбачено можливість захисту цивільного права чи інтересу шляхом встановлення фактів, що мають юридичне значення, а також наведено перелік фактів, які можуть бути встановлені судом.
Відповідно до п. 5 ч. 2ст. 293 ЦПК України вимоги про встановлення фактів, що мають юридичне значення, розглядаються у порядку окремого провадження.
Згідно ч. 2 ст. 315 ЦПК України в судовому порядку можуть бути встановлені факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.
У відповідності до п.1, 6 ч.1 ст. 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами, а також про належність правовстановлюючих документів особі, прізвище ім`я та по батькові, якої що зазначені у документі , не збігається з прізвищем, ім`ям та по батькові, місцем і часом народження цієї особи, зазначений у свідоцтві про народження та паспорті. У відповідності до п.1 ч.1 ст. 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.
Відповідно до ч. 1 ст. 316 ЦПК України заява фізичної особи про встановлення факту, що має юридичне значення, подається до суду за місцем її проживання.
При цьому обов`язок доказування та подання доказів встановлений ст. 81 ЦПК України, в якій зазначено, що кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень, крім випадків, встановлених ст. 82 ЦПК України.
Відповідно до ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
Фактичні обставини справи із оцінкою відповідних доказів.
Пленум Верховного Суду України у пункті 11 постанови «Про судове рішення у цивільній справі» від 18 грудня 2009 року № 11 роз`яснив, що у мотивувальній частині рішення слід наводити дані про встановлені судом обставини, котрі мають значення для справи, їх юридичну оцінку та визначені відповідно до них правовідносини, а також оцінку усіх доказів.
Так, судом встановлено, що згідно свідоцтво про шлюбу серії НОМЕР_1 від 02.10.1960 року ОСОБА_4 та ОСОБА_5 зареєстрували шлюб, про що було зроблено актовий запис №314. Після реєстрації даного шлюбу дружині присвоєно прізвище чоловіка – « ОСОБА_6 ».
У зв`язку з цим, паспорт громадянки України № НОМЕР_2 виданий на ім`я саме ОСОБА_2 
Втім, згідно свідоцтва про народження серії НОМЕР_3 від 06.06.1969 року, ІНФОРМАЦІЯ_2 народилася ОСОБА_7 , батьками останньої зазначено ОСОБА_8 та ОСОБА_9 ..
Таким чином, під час видачі даного свідоцтва про народження було допущено описку у прізвищі заявниці та її батьків, а саме зазначено « ОСОБА_10 », замість вірного – « ОСОБА_6 ».
Поряд з цим, судом також встановлено, що відповідно до свідоцтва про укладення шлюбу від 03.02.1990 року серії НОМЕР_4 ОСОБА_7 уклала шлюб з ОСОБА_11 та їй присвоєно прізвище « ОСОБА_12 ».
До матеріалів справи також долучено копію будинкової книги, з якої вбачається, що заявниця ОСОБА_3 та її мати ОСОБА_2 зареєстровані за однією адресою у с. Добрівляни Стрийського району Львівської області.
Крім того, допитана у судовому засіданні у процесуальному статусі свідка ОСОБА_13 , будучи під присягою, повідомила, що являється племінницею заявниці та ствердила, що остання справді є донькою ОСОБА_2 та рідною сестрою її мами. Зазначила, що дошлюбне прізвище її матері – « ОСОБА_6 », та їй не зрозуміло чому дошлюбне прізвище заявниці, тобто її тітки зазначено як « ОСОБА_10 ».
Також, у судовому засіданні у якості свідка допитано ОСОБА_14 , яка будучи під присягою, повідомила, що є двоюрідною сестрою заявниці по лінії батька та зазначила, що у родині у всіх прізвище « ОСОБА_6 », а зазначення дошлюбного прізвища заявниці ОСОБА_1 як « ОСОБА_10 » вважає виключно технічною помилкою.
Висновок суду.
На підставі вищенаведеного, суд приходить до переконання, що зібрані та досліджені в судовому засіданні докази беззаперечно підтверджують той факт, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , є матір`ю ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Разом з тим, у свідоцтві про народження заявниці її дошлюбне прізвище, а також прізвища батьків зазначені як « ОСОБА_10 », що не відповідає даним паспорта матері заявниці та правовстановлюючих документів на належне їй нерухоме майно, виданих на ім`я ОСОБА_2 .
Розбіжність у написанні прізвища заявниці та її батьків у свідоцтві про народження, а саме зазначення прізвища « ОСОБА_10 » замість правильного « ОСОБА_6 », має виключно технічний характер та є наслідком допущеної описки під час складання актового запису цивільного стану.
Таким чином, зазначена описка є виключно технічною помилкою, допущеною при оформленні актового запису про народження, яка не змінює юридичної природи родинних відносин між заявницею ОСОБА_1 та її матір`ю - ОСОБА_2 , і не може бути підставою для обмеження чи заперечення прав заявниці на отримання в дар нерухомого майна та реалізацію спадкових прав.
Факт родинних відносин між заявницею ОСОБА_1 та   ОСОБА_2  має істотне юридичне значення, оскільки без його встановлення заявниця позбавлена можливості реалізувати свої законні майнові права, зокрема право на отримання у дар нерухомого майна, а також право на спадкування відповідно до вимог цивільного законодавства України.
При цьому встановлення зазначеного факту не пов`язане з вирішенням спору про право, не порушує прав та законних інтересів інших осіб, а також не суперечить вимогам чинного законодавства України.
З огляду на викладене, враховуючи наявність доказів, які у сукупності підтверджують факт родинних відносин між заявницею ОСОБА_1 та   ОСОБА_2 , а також відсутність іншого законного способу підтвердження такого факту, заява підлягає задоволенню у повному обсязі.
Керуючись ст. 7, 10, 12, 13, 18, 259, 263-268, 279 ЦПК України суд, -
у х в а л и в:

Заяву ОСОБА_1 , з участю заінтересованої особи ОСОБА_2 , про встановлення факту, що має юридичне значення, - задовольнити.
Встановити факт, що має юридичне значення, а саме, щоОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , є матір`ю ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Рішення суду може бути оскаржене безпосередньо до Львівського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження,якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя         Назар ЯНІВ