Сарненський районний суд 
Рівненської області 
_________________________________________________

Справа № 572/6862/25 

П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И 
09 січня 2026 року м. Сарни
Суддя Сарненського районного суду Рівненської області Слободянюк Б.К., за участю секретаря судових засідань Кардаш К.О., прокурора Ткачука Б.П., особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , захисника Топольського В.М. , розглянувши справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та мешканця АДРЕСА_1 , поліцейського офіцера громади Сарненського районного відділу поліції ГУНП в Рівненській області, в званні старшого лейтенанта поліції,
за ч.1 ст.172-8 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

В С Т А Н О В И В:

19.12.2025 року до Сарненського районного суду Рівненської області надійшов протокол про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією складений старшим оперуповноваженим відділу протидії корупції Рівненського управління Департаменту внутрішньої безпеки Національної поліції України Тимощуком О.І. № 36 від 11.12.2025 року, відносно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 172-8 КУпАП, згідно з яким ОСОБА_1 обіймаючи посаду інспектора сектору реагування патрульної поліції Сарненського РВП ГУНП в Рівненській області, будучи наділеним повноваженнями щодо доступу до інформації, яка обробляється в державних інформаційних ресурсах з обмеженим доступом і зберігається а електронно-обчислювальних машинах (комп`ютерах) та автоматизованих системах, створених та захищених, відповідно до чинного законодавства, що може використовуватись лише у службовій діяльності у порядку, передбаченому законом, у тому числі, до інформації з обмеженим доступом наявної в ІКС ІПНП, 14.01.2024 зі службового планшетного пристрою, використовуючи особистий логін та персональний пароль, за власною ініціативою здійснив пошукові запити в підсистемі «Адмінпрактика» ІКС ІПНП стосовно ОСОБА_2 , після цього зробив фотознімок, який надіслав у месенджері «WhatsApp» зі свого абонентського номеру НОМЕР_1 на адресу ОСОБА_2 , внаслідок чого останній отримав інформацію з державних інформаційних ресурсів, яка не підлягає поширенню й передачі іншим особам. Дії ОСОБА_1 кваліфіковані за ч. 1 ст. 172-8 КУпАП.
Крім того, 19.12.2025 року до Сарненського районного суду Рівненської області надійшов протокол про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією складений старшим оперуповноваженим відділу протидії корупції Рівненського управління Департаменту внутрішньої безпеки Національної поліції України Тимощуком О.І. № 37 від 11.12.2025 року, відносно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 172-8 КУпАП, згідно з яким ОСОБА_1 обіймаючи посаду інспектора сектору реагування патрульної поліції Сарненського РВП ГУНП в Рівненській області, будучи наділеним повноваженнями щодо доступу до інформації, яка обробляється в державних інформаційних ресурсах з обмеженим доступом і зберігається а електронно-обчислювальних машинах (комп`ютерах) та автоматизованих системах, створених та захищених, відповідно до чинного законодавства, що може використовуватись лише у службовій діяльності у порядку, передбаченому законом, у тому числі, до інформації з обмеженим доступом наявної в ІКС ІПНП, зі свого абонентського номеру НОМЕР_1 у месенджері «WhatsApp» на адресу ОСОБА_2 надіслав фотознімок з підсистеми «АМТ ГСЦ» ІКС ІПНП стосовно громадянки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 із відображенням її повних анкетних даних, дати народження, індивідуального податкового номеру та адреси проживання, яка не підлягає поширенню та передачі іншим особам. Дії ОСОБА_1 кваліфіковані за ч. 1 ст. 172-8 КУпАП.
За кожним фактом відносно ОСОБА_1 складено протоколи за ч.1 ст. 172-8 КУпАП, які відповідно до положень ст. 36 КУпАП об`єднані в одне провадження.
В судовому засіданні ОСОБА_1 вину в інкримінованому правопорушенні не визнав, пояснив, що він особистого інтересу на отримання та поширення інформації в нього не було. 
Захисник ОСОБА_1 Топольський В.М. просив закрити провадження в справі про адміністративне правопорушення у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення та доказів на підтвердження вини ОСОБА_1 у вчиненні адміністративних правопорушень за ч.1 ст.172-8 КУпАП стороною обвинувачення надано не було.
Судом встановлено, що до Рівненського управління Департаменту внутрішньої безпеки Національної поліції України (далі - Рівненське управління ДВБ) надійшли копія висновку службового розслідування та окремі матеріали для вирішення питання про складання відносно ОСОБА_1 поліцейського офіцера громади сектору поліцейських офіцерів громади відділу взаємодії з громадами Сарненського РВП ГУНП в Рівненській області протоколу про вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, передбаченого ч.1 ст.172-8 КУпАП.
Працівникам відповідних підрозділів Національної поліції України надано дозвіл на використання матеріалів досудового розслідування у кримінальному провадженні №42023000000001248 з метою використання під час вирішення питання про складання стосовно поліцейського офіцера громади сектору поліцейських офіцерів громади відділу взаємодії з громадами Сарненського РВП ГУНП в Рівненській області ОСОБА_1 протоколу про вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, передбаченого ч.1 ст.172-8 КУпАП. 
21.05.2025 під час проведення обшуку за місцем проживання ОСОБА_2 у тому числі вилучено мобільний телефон марки «Apple iPhone 16 Pro Мах». 
З 14.08.2025 року по 18.09.2025 року при проведенні старшим слідчим Головного слідчого управління ДБР Кравцовим Я.П. огляду мобільного телефону марки «Apple iPhone 16 Pro Мах», з використанням програмного комплексу «Cellebrite UFED » у файловій системі телефону виявлено переписку між ОСОБА_2 з контактом «Старий», м.т. НОМЕР_1 , яка здійснювалась в застосунку «WhatsApp». Встановлено, що контакт «Старий», м.т. НОМЕР_1 - це поліцейський Сапрненського РВП ГУНП в Рівненській області Примак Олег Анатолійович.
Зокрема, 14.01.2024 надіслав фотознімок з підсистеми «Адмінпрактика» ІКС ІПНП стосовно ОСОБА_2 , та 30.01.2024 ОСОБА_1 зі свого абонентського номеру НОМЕР_1 у месенджері «WhatsApp» на адресу ОСОБА_2 надіслав фотознімок з підсистеми «АМТ ГСЦ» ІКС ІПНП стосовно громадянки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 із відображенням її повних анкетних даних, дати народження, індивідуального податкового номеру та адреси проживання.
Згідно висновку службового розслідування за фактом можливого порушення службової дисципліни окремими працівниками ГУНП в Рівненській області від 05.11.2025 року встановлено, що за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився в порушенні вимог пункту 1 ч.1 ст.18 ЗУ «Про Національну поліцію», ч.3 ст.10 ЗУ «Про захист персональних даних», абзацу 14 п.6 та п.8 розділу ІV Положення про інформаційно-телекомунікаційну систему «Інформаційний портал Національної поліції України», затвердженого наказом МВС України від 03.08.2017 №676, заслуговує на притягнення до дисциплінарної відповідальності старший лейтенант поліції ОСОБА_1 , однак з дня вчинення дисциплінарного проступку минуло понад 6 місяців, що унеможливлює застосування дисциплінарного стягнення у зв`язку із закінченням строків. 
Відповідно до інформації наданої Управлінням інформаційно-аналітичної підтримки ГУНП в Рівненській області від 26.11.2025 № 216233-2025 встановлено, що поліцейський офіцер громади сектору поліцейських офіцерів громади відділу взаємодії з громадами Сарненського РВП ГУНП в Рівненській області старший лейтенант поліції ОСОБА_1 зареєстрований в інформаційно-комунікаційній системі «Інформаційний портал Національної поліції України» під логіном RV1821PОА.
Відповідно до наказу ГУНП в Рівненській області від 07.11.2015 № 17о/с, сержанта міліції ОСОБА_1 призначено поліцейським Сарненського відділу поліції ГУНП в Рівненській області.
Відповідно до наказу ГУНП в Рівненській області від 29.04.2016 № 94о/с, сержанта поліції ОСОБА_1 призначено поліцейським сектору реагування патрульної поліції №1 Сарненського РВП ГУНП в Рівненській області.
Відповідно до наказу ГУНП в Рівненській області від 29.09.2017 № 220 о/с, ОСОБА_1 присвоєно спеціальне звання старший сержант поліції.
Відповідно до наказу ГУНП в Рівненській області від 31.12.2020 № 223о/с, старшого сержанта поліції ОСОБА_1 призначено сектору реагування патрульної поліції Сарненського РВП ГУНП в Рівненській області.
Відповідно до наказу ГУНП в Рівненській області від 01.03.2021 № 29о/с, старшого сержанта поліції ОСОБА_1 призначено інспектором сектору реагування патрульної поліції Сарненського РВП ГУНП в Рівненській області.
Відповідно до наказу ГУНП в Рівненській області від 31.03.2021 № 395 о/с, ОСОБА_1 присвоєно спеціальне звання лейтенант поліції.
Відповідно до наказу ГУНП в Рівненській області від 29.09.2023 № 236 о/с, ОСОБА_1 присвоєно спеціальне звання старший лейтенант поліції.
Відповідно до наказу ГУНП в Рівненській області від 16.07.2024 № 167о/с, старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 призначено поліцейським офіцером громади сектору поліцейських офіцерів громади відділу взаємодії з громадами Сарненського РВП ГУНП в Рівненській області.
Відповідно до наказу ГУНП в Рівненській області від 16.07.2024 № 167о/с, старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 призначено поліцейським офіцером громади сектору поліцейських офіцерів громади відділу взаємодії з громадами Сарненського РВП ГУНП в Рівненській області.
07.11.2015 ОСОБА_1 склав Присягу на вірність Українському народові.
Згідно зі статтею 2 Закону України «Про державний захист працівників суду і правоохоронних органів» № 3781-XII від 23.12.1993, працівники Національної поліції відносяться до правоохоронних органів України.
Згідно із підпунктом «з» пункту 1 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції», суб`єктами, на яких поширюється дія вказаного Закону, є поліцейські.
Згідно зі статтею 17 Закону України «Про Національну поліцію» поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції, і якому присвоєно спеціальне звання поліції.
Відповідно до частини 1 статті 61 Закону України «Про Національну поліцію», на поліцейських поширюються обмеження, визначені Законом України «Про запобігання корупції», цим та іншими законами України.
ОСОБА_1 підписано зобов`язання щодо дотримання вимог про нерозголошення персональних даних, відповідно до вимог якої зобов`язаний дотримуватись вимог Законів України «Про Національну поліцію», «Про захист персональних даних», «Про інформацію», «Про захист інформації в інформаційно-комунікаційних системах», «Про електронні комунікації», «Про електронні документи та електронний документообіг», «Про електронні довірчі послуги», наказу Міністерства внутрішніх справ України від 03 серпня 2017 року № 676 «Про затвердження Положення про інформаційно-комунікаційну систему «Інформаційний портал Національної поліції України», зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 28 серпня 2017 року за № 1059/30927, наказу Національної поліції від 12 жовтня 2018 року № 945 «Про затвердження Переліку відомостей, що становлять службову інформацію в системі Національної поліції України» та інших нормативно-правових актів України, що регламентують використання інформації в інформаційно-комунікаційних системах. Здійснювати вхід до ІКС «Інформаційний портал Національної поліції України» з використанням тільки власного облікового запису (логін та пароль) та зберігати в таємниці від інших пароль для входу.
Не передавати, в будь-яких випадках, свої облікові дані (логін та пароль) іншим особам.
Не опрацьовувати інформацію або пошукові запити до інформаційних підсистем системи ІПНП, якщо це не пов`язано з безпосереднім виконанням покладених службових обов`язків, у тому числі на прохання сторонніх осіб.
Не використовувати інформацію з системи ІКС ІПНП з приватною або будь-якою іншою метою, не пов`язаною з виконанням функціональних обов`язків.
Не фотографувати, не копіювати та не розповсюджувати інформацію з системи ІПНП у випадках, що не пов`язані з виконанням службових обов`язків.
Терміново здійснити зміну паролю доступу до системи ІПНП у випадку виникнення підозри щодо компрометації логіну і паролю доступу (отримання інформації про пароль доступу сторонніми особами). 
Здійснювати вихід з системи ІПНП після завершення роботи, або тимчасового залишення робочого місця (зобов`язання від 12.01.2023, 27.12.2023, 18.07.2024).
Згідно графіку несення служби о/с Сарненського РВП 14.01.2024 року ОСОБА_1 перебував 14.01.2024 року на блокпості з 08 до 20 години разом з ОСОБА_4 .
Відповідно до вимог Положення про інформаційно-комунікаційну систему «Інформаційний портал Національної поліції України», затвердженого наказом МВС України 03.08.2017 № 676 в інформаційних ресурсах системи ІКС ІПНП обробляється інформація, яка належить до державних інформаційних ресурсів.
Така інформація не підлягає поширенню та передачі іншим особам, крім випадків, передбачених законодавством.
Користувачі системи ІКС ІПНП зобов`язані не розголошувати у будь-який спосіб інформацію, яка їм стала відома у зв`язку з виконанням посадових обов`язків, крім випадків, передбачених законом, відповідають за достовірність інформації, що вводиться ними до відповідних інформаційних ресурсів ІКС ІПНП, та зобов`язані дотримуватися законодавства у сфері захисту інформації.
Статтею 1 Закону України «Про запобігання корупції» Національну поліцію віднесено до спеціально уповноважених суб`єктів у сфері протидії корупції.
Відповідно до ч. 1 ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції» від 14 жовтня 2014 року № 1700-VII, корупційне правопорушення - діяння, що містить ознаки корупції, вчинене особою, зазначеною у частині першій статті 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність.
Корупція - використання особою, зазначеною у частині першій статті 3 цього Закону, наданих їй службових повноважень чи пов`язаних з ними можливостей з метою одержання неправомірної вигоди або прийняття такої вигоди чи прийняття обіцянки/пропозиції такої вигоди для себе чи інших осіб або відповідно обіцянка/пропозиція чи надання неправомірної вигоди особі, зазначеній у частині першій статті 3 цього Закону, або на її вимогу іншим фізичним чи юридичним особам з метою схилити цю особу до протиправного використання наданих їй службових повноважень чи пов`язаних з ними можливостей.
Під складом адміністративного правопорушення розуміється встановлена адміністративним законодавством сукупність об`єктивних і суб`єктивних ознак, за наявності яких діяння вважається адміністративним правопорушенням.
Відсутність хоча б однієї з ознак означає відсутність складу адміністративного правопорушення в цілому.
Відповідно до ч. 1 ст. 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.
Тобто, обов`язковою умовою для притягнення особи до адміністративної відповідальності є встановлення факту протиправного посягання на права і свободи громадян, встановлений порядок управління тощо, а також доведення наявності в діях (бездіяльності) особи всіх ознак складу адміністративного правопорушення, визначеного диспозицією відповідної статті КУпАП.
Частина 1 статті 172-8 КУпАП передбачає адміністративну відповідальність за незаконне розголошення або використання в інший спосіб особою у своїх інтересах інформації, яка стала їй відома у зв`язку з виконанням службових або інших визначених законом повноважень.
Об`єктом вказаного правопорушення є суспільні відносини у сфері державного управління, а також у сфері запобігання та протидії корупції.
Предметом правопорушення є інформація, яка стала відома посадовій особі у зв`язку з виконанням нею службових повноважень.
Статтею 1 Закону України «Про інформацію» визначено, що інформація - це будь-які відомості та/або дані, які можуть бути збережені на матеріальних носіях або відображені в електронному вигляді.
Об`єктивна сторона правопорушення виражається у незаконному розголошенні або використанні в інший спосіб особою у своїх інтересах інформації, яка стала їй відома у зв`язку з виконанням службових повноважень (формальний склад).
Об`єктивна сторона правопорушення може виражатися у таких формах: незаконне розголошення інформації; незаконне використання інформації в інший спосіб.
Суб`єкт даного правопорушення є спеціальним, ним є особи, зазначені у пункті 1 та підпункті «в» пункту 2 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції».
Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі умислу (прямого або непрямого).
Відповідно до статті 43 Закону України «Про запобігання корупції» особи, зазначені у пункті 1 частини першої статті 3 цього Закону, не розголошують і не використовують в інший спосіб конфіденційну та іншу інформацію з обмеженим доступом, що стала їм відома у зв`язку з виконанням своїх службових повноважень та професійних обов`язків, крім випадків, встановлених законом.
Статтею 6 Закону України «Про доступ до публічної інформації» визначено, що інформацією з обмеженим доступом є конфіденційна, таємна або службова інформація.
Обмеження доступу до інформації здійснюється відповідно до закону при дотриманні сукупності таких вимог: 1) виключно в інтересах національної безпеки, територіальної цілісності або громадського порядку з метою запобігання заворушенням чи кримінальним правопорушенням, для охорони здоров`я населення, для захисту репутації або прав інших людей, для запобігання розголошенню інформації, одержаної конфіденційно, або для підтримання авторитету і неупередженості правосуддя; 2) розголошення інформації може завдати істотної шкоди цим інтересам; 3) шкода від оприлюднення такої інформації переважає суспільний інтерес в її отриманні.
Згідно із ст. 7 Закону України «Про доступ до публічної інформації» конфіденційна інформація - інформація, доступ до якої обмежено фізичною або юридичною особою, крім суб`єктів владних повноважень, та яка може поширюватися у визначеному ними порядку за їхнім бажанням відповідно до передбачених ними умов.
Статтею 8 Закону України «Про доступ до публічної інформації» визначено, що таємна інформація - інформація, доступ до якої обмежується відповідно до частини другої статті 6цього Закону, розголошення якої може завдати шкоди особі, суспільству і державі. Таємною визнається інформація, яка містить державну, професійну, банківську, розвідувальну таємницю, таємницю досудового розслідування та іншу передбачену законом таємницю.
У статті 9 вказаного Закону визначено, щодо до службової може належати така інформація: 1) що міститься в документах суб`єктів владних повноважень, які становлять внутрівідомчу службову кореспонденцію, доповідні записки, рекомендації, якщо вони пов`язані з розробкою напряму діяльності установи або здійсненням контрольних, наглядових функцій органами державної влади, процесом прийняття рішень і передують публічному обговоренню та/або прийняттю рішень; 2) зібрана в процесі оперативно-розшукової, контррозвідувальної діяльності, у сфері оборони країни, яку не віднесено до державної таємниці. Документам, що містять інформацію, яка становить службову інформацію, присвоюється гриф «для службового користування».
Відповідальність за ч. 1 ст. 172-8 КУпАП настає лише за умови незаконного (тобто у спосіб, прямо заборонений Законом) розголошення або використання в інший спосіб особою виключно у своїх власних інтересах інформації з обмеженим доступом, що стала їй відома у зв`язку з безпосереднім виконанням своїх службових повноважень, а не отримання та використання будь-якої інформації, яку особа сприймає в процесі здійснення службової діяльності.
Подія та обставини вчинення адміністративного правопорушення, винність особи у його вчиненні встановлюються на підставі доказів, які суд оцінює за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом та правосвідомістю.
Згідно із ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, а також іншими документами.
При цьому, обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративне правопорушення.
Згідно із п. 4 ч. 3 ст. 129 Конституції України однією із засад судочинства є змагальність сторін і закон не покладає на суд обов`язок збирати докази винуватості чи невинуватості особи.
Суд не може самостійно перебирати на себе «функції обвинувачення» і відшукувати докази вини особи, яка притягується до адміністративної відповідальності.
Однак, відповідно до матеріалів справи, суб`єктивна сторона правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-8 КУпАП, (форми вини, мети, мотиву) не встановлена особою, яка склала протокол про адміністративне правопорушення.
Матеріалами справи не встановлено, що ОСОБА_1 інформацію, про розголошення якої йому ставлять у вину взагалі отримував з системи ІПНП, за відсутності доказів про сам факт отримання інформації з системи ІПНП саме ОСОБА_1 суд приходить до висновку про відсутність події правопорушення. 
Крім того, відсутній будь-який майновий чи немайновий інтерес ОСОБА_1 зокрема, який би зумовлювався особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з ОСОБА_2 .
Протоколи про адміністративні правопорушення, стосовно ОСОБА_1 не містять даних про форму йолго вини, яка, виходячи із визначення зазначеного у ст. 1 Закону України «Про засади запобігання та протидії корупції» поняття корупційного правопорушення, характеризується лише умисною формою.
При цьому, суд не може змінювати суть «обвинувачення», викладене у протоколі про адміністративне правопорушення.
За таких обставин, відсутність у діях ОСОБА_1 мети на задоволення своїх інтересів, а відтак і відсутність прямого умислу на вчинення правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-8 КУпАП, свідчать про відсутність однієї із складових його елементів, а саме суб`єктивної сторони, а отже і складу адміністративного правопорушення в цілому.
Отже, у матеріалах справи про адміністративне правопорушення відсутні належні, допустимі та достовірні докази, які б дали підстави для висновку про наявність у діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-8 КУпАП.
Враховуючи принцип презумпції невинуватості, що підлягає застосуванню у справах про адміністративні правопорушення, всі сумніви щодо події порушення та винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь. Недоведені подія та вина особи мають бути прирівняні до доведеної невинуватості цієї особи.
Такий правовий висновок міститься у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 08.07.2020 по справі №463/1352/16-а (п. 39 постанови).
У своїх рішеннях «Ірландія проти Сполученого Королівства» від 18 січня 1978 року та «Коробов проти України» від 21 жовтня 2011 року, Європейський суд з прав людини зазначає, що при оцінці доказів суд, як правило, застосовує критерій доведення «поза розумним сумнівом», така доведеність може випливати із співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків.
На підставі викладеного, з точки зору достатності доказів, матеріали справи про адміністративне правопорушення не містять тієї сукупності доказів, яка б усунула обґрунтований сумнів щодо доведеності наявності в діянні ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-8 КУпАП, а тому усі сумніви і припущення стосовно наявності в діях останньої складу адміністративного правопорушення повинні бути визнані на його користь.
Частиною 1 ст. 7 КУпАП передбачено, що ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.
Відповідно до вимог п. 1 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.
Дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, суд дійшов до висновку, що провадження в справі про адміністративне правопорушення необхідно закрити у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.178-8 КУпАП діях ОСОБА_1 . 
Керуючись п. 1 ст. 247 КУпАП,

ПОСТАНОВИВ :

Закрити провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 1 за ч. 1 ст. 172-8 КУпАП на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.
Постанова може бути оскаржена до Рівненського апеляційного суду через Сарненський районний суд Рівненської області протягом десяти днів з дня її винесення.
Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не буде подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Суддя