Тарутинський районний суд Одеської області
Справа № 514/993/25
Провадження по справі № 2/514/530/25

ЗАОЧНЕ РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 листопада 2025 року с-ще Бессарабське 

Тарутинський районний суд Одеської області у складі:
головуючого судді - Кирилюк І.М.,
при секретарі судового засідання - Царан К.П.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та стягнення аліментів,

В С Т А Н О В И В:

У липні 2025 року року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та стягнення аліментів.
В обґрунтування позову зазначила, що з 11.08.2018 року вона перебуває в зареєстрованому шлюбі з відповідачем ОСОБА_2 , за час якого у них народилося двоє спільних дітей: син ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та донька ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Вважає, що шлюбні відносини між сторонами фактично припинені. Спільного господарства сторони не ведуть, приблизно один рік разом не проживають. Відповідач коштів на утримання дітей добровільно не надає. На підставі наведеного просить суд розірвати шлюб між нею та відповідачем; стягнути з ОСОБА_2 на її користь аліменти на утримання спільних дітей: сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та доньки ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у розмірі половини заробітку (доходу) платника аліментів, але не менше між 50 % прожиткового мінімуму, встановленого для дитини відповідного віку, щомісячно і до досягнення дітьми повноліття; стягнути з відповідача на її користь судові витрати.
Ухвалою Тарутинського районного суду Одеської області від 14.07.2025 року відкрито провадження у справі, розгляд якої призначено за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін, надано відповідачу 15-денний строк.
20 серпня 2025 року до початку розгляду справи по суті представником позивача адвокатом Кисса В.І. (діє на підставі ордера серія ВН №1539604 від 10.07.2025) подано до суду заяву про залишення позовних вимог в частині розірвання шлюбу без розгляду та повернення сплаченого позивачем судового збору, яка у той же день була надіслана ним відповідачу для надання відзиву.
Позивач та її представник у судове засідання не з`явились, від представника позивача надійшла заява про розгляд справи за їх відсутності, не заперечують проти ухвалення заочного рішення. На позовних вимогах наполягають.
У судове засідання 20 серпня 2025 року, 15 листопада відповідач не з`явився, про день, час місце розгляду справи повідомлений (а.с. 27 зв.б.). Правом подати відзив на позов не скористався.
Відповідно до ч. 1 ст. 280 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання без повідомлення причини такої неявки, і від якого не надійшло відзиву, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення спору. 
Ураховуючи наведені обставини, думку позивачки щодо можливості розгляду справи у заочній процедурі, суд дійшов висновку про розгляд справи без участі сторін з ухваленням за наслідками такого розгляду заочного рішення на підставі наявних у справі доказів.
Оскільки сторони в судове засідання не з`явились, відповідно до вимог ч.2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
Дослідивши письмові матеріали справи суд дійшов таких висновків.
Відповідно до ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.
Частиною 1 ст. 13 ЦПК України встановлено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненнями особи, поданими відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом.
Так, 20 серпня 2025 року за вх.№3983 представником позивачки адвокатом Кисса В.І. до початку розгляду справи по суті подано до суду заяву про залишення без розгляду позовних вимог в частині розірвання шлюбу.
Звернення позивача до початку розгляду справи по суті із заявою про залишення позову без розгляду є підставою відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 257 ЦПК України для ухвалення судом такого рішення.
В ухвалі про залишення позову без розгляду можуть бути вирішені питання про розподіл між сторонами судових витрат, про повернення судового збору з державного бюджету.
З платіжної інструкції №0.0.4445997309.1 від 08.07.2025 року убачається, що за подання позовної заяви до суду позивачка ОСОБА_1 сплатила судовий збір у розмірі 1211,20 гривень (а.с.5).
Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору регламентуються Законом України «Про судовий збір».
Стаття 7 цього Закону визначає випадки, які є підставою для повернення судового збору з державного бюджету.
Норми п. 4 ч. 1 ст. 7 Закону України «Про судовий збір» встановлюють, що сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі залишення заяви або скарги без розгляду (крім випадків, якщо такі заяви або скарги залишені без розгляду у зв`язку з повторним неприбуттям або залишенням позивачем судового засідання без поважних причин та неподання заяви про розгляд справи за його відсутності, або неподання позивачем витребуваних судом матеріалів, або за його заявою (клопотанням)). 
Отже, у разі, якщо суд постановляє ухвалу про залишення без розгляду позовної заяви за заявою (клопотанням) позивача, повернення судового збору не здійснюється.
Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про залишення позовних вимог ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу без розгляду та відмови ОСОБА_1 у поверненні сплаченого нею судового збору за подання до суду позову про розірвання шлюбу.
В частині позовних вимог про стягнення аліментів, суд виходить із такого.
Судом встановлено, що ОСОБА_2 та ОСОБА_1 перебувають у шлюбі з 11 серпня 2018 року, який було зареєстровано Малиновським районним у місті Одесі відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції в Одеській області за актовим записом № 1741. Зазначене підтверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_1 (а.с. 13).
У шлюбі у подружжя народилося двоє дітей: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та донька ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджуються копією акту цивільного стану про їх народження (а.с. 14, 16).
Відповідно до довідок №240, 241 від 19.06.2025, виданої Новодолинським старостинським округом Буджацької селищної ради Болградського району Одеської області про реєстрацію місця проживання особи убачається, що позивачка ОСОБА_1 та її малолітні діти ОСОБА_3 та ОСОБА_5 зареєстровані та проживають за адресою: АДРЕСА_1 . Діти знаходяться на утриманні матері (а.с. 18). 
Згідно довідки військової частини НОМЕР_2 від 22.08.2024 № 470 відповідач ОСОБА_2 проходить військову службу у в/ч НОМЕР_2 , АДРЕСА_2 (а.с. 20).
Із доводів позивача, наведених в обґрунтування позову, убачається, що вона з відповідачем протягом року разом не проживають, діти перебувають на утриманні матері, батько не бере системної участі в їх утриманні.
Судом приймаються до уваги такі доводи позивача, оскільки будь-яких належних та допустимих доказів на їх спростування відповідач до суду не надав.
Згідно із ст. 180 Сімейного кодексу України батьки зобов`язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття.
Відповідно до ч. 3 ст.181 Сімейного кодексу України за рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька або у твердій грошовій сумі за вибором того з батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина.
Тлумачення положень СК України свідчить про те, що обов`язок утримувати дитину є рівною мірою обов`язком як матері, так і батька. Батьки зобов`язані утримувати свою дитину незалежно від того, одружені вони чи ні, чи їх шлюб розірвано.
Статтею 182 Сімейного Кодексу України передбачено, що розмір аліментів має бути необхідним та достатнім для забезпечення гармонійного розвитку дитини. Мінімальний розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку.
Згідно з положеннями ст. 191 СК України аліменти на дитину присуджуються за рішенням суду від дня пред`явлення позову.
Згідно із ст. 7 Закону України «Про державний бюджет на 2025 рік» дітей віком до 6 років встановлено прожитковий мінімум у розмірі 2563 грн, дітей віком від 6 до 18 років - 3196 гривень.
Згідно з ч. 1 ст. 183 Сімейного кодексу України частка заробітку (доходу) матері, батька, яка буде стягуватися як аліменти на дитину, визначається судом. Частиною 2 цієї статті встановлено, що якщо стягуються аліменти на двох і більше дітей, суд визначає єдину частку від заробітку (доходу) матері, батька на їх утримання, яка буде стягуватися до досягнення найстаршою дитиною повноліття.
За нормами Сімейного кодексу України передбачено, що аліменти стягуються у розмірі на одну дитину - однієї чверті, на двох дітей - однієї третини, на трьох і більше дітей - половини заробітку (доходу) платника аліментів, але не більше десяти прожиткових мінімумів на дитину відповідного віку на кожну дитину.
Зважаючи на встановлений ст. 180 Сімейного кодексу України спільний обов`язок обох батьків утримувати дитину до досягнення нею повноліття, суд приходить до висновку, що позов належить задовольнити частково та стягнути з відповідача на користь позивача аліменти на утримання двох дітей в розмірі 1/3 частини заробітку (доходу) відповідача, але не менше 50 відсотків прожиткового мінімуму на дитину відповідного віку щомісячно, починаючи з дня подачі позову і до досягнення найстаршою дитиною повноліття.
Крім того, згідно п. 3 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі у справах про стягнення аліментів. 
У відповідності до ч. 6 ст. 141 ЦПК України, якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, вони стягуються з другої сторони пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимога, інша частина компенсується за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.,.
Тож, ураховуючи, що позивача звільнено від сплати судового збору за подання до суду позову про стягнення аліментів, з відповідача ОСОБА_2 в дохід держави необхідно стягнути судовий збір в розмірі 1211 гривень 00 коп.
Ураховуючи наведене та керуючись ст. ст. 13, 259, 280-289, 354 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 в частині вимог про розірвання шлюбу залишити без розгляду.
Відмовити ОСОБА_1 у поверненні сплаченого нею судового збору за подання позову до суду у цивільній справі № 514/993/25 в частині розірвання шлюбу. 
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів задовольнити частково. 
Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , уродженця м. Сміла Черкаської області (ідентифікаційний номер НОМЕР_3 ) аліменти на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , уродженки с. Плачинда Тарутинського району Одеської області (ідентифікаційний номер НОМЕР_4 ) на утримання неповнолітніх дітей: сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та доньки ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , в розмірі 1/3 (однієї третьої) частки з усіх видів заробітку (доходу) платника аліментів, але не менш, ніж 50 % (п`ятдесяти відсотків) встановленого Законом прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку щомісячно, починаючи з 10.07.2025 року і до досягнення ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 повноліття, тобто до ІНФОРМАЦІЯ_5 , включно.
Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , уродженця м. Сміла Черкаської області, ідентифікаційний номер НОМЕР_3 на користь держави судовий збір в розмірі 1211 (одна тисяча двісті одинадцять) гривень 20 (двадцять) копійок.
Рішення в частині стягнення аліментів підлягає негайному виконанню в межах суми платежу за один місяць.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. 
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Позивач має право оскаржити заочне рішення шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Одеського апеляційного суду.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом встановлених строків не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи. 

Суддя  І.М. Кирилюк