Справа № 355/2547/25 
Провадження № 3/355/49/26 

П О С Т А Н О В А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 лютого 2026 року селище Баришівка
Суддя Баришівського районного суду Київської області Цирулевська М. В., 
розглянувши адміністративний матеріал, що надійшов від ВП № 1 Броварського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області про притягнення до адміністративної відповідальності:
ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, паспорт серії НОМЕР_1 , виданий 23.11.1997 року Ватутінським РУ ГУ МВС України в м. Києві, місце проживання: АДРЕСА_1 , 
за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, 
УСТАНОВИЛА:
01 грудня 2025 року до Баришівського районного суду Київської області надійшов адміністративний матеріал про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.
Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 01 грудня 2025 року головуючою суддею у даній справі визначено суддю Баришівського районного суду Київської області Цирулевську М. В.
Судові засідання в означеній справі призначені на 03.12.2025, 29.12.2025, 22.01.2026 та 03.02.2026. Були здійснені виклики (судові повістки) ОСОБА_1 як особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.
ОСОБА_1 взяв участь у судових засіданнях 03.12.2025 та 29.12.2025. У наступні судові засідання на виклики суду не з`явився, про причини неявки суд не повідомив, заяв або клопотань не надходило.
За приписами ч. 2 ст. 277 КУпАП справи про адміністративні правопорушення, передбачені статями ст. 173 КУпАП, розглядаються протягом доби.
Згідно із ч. 2 ст. 268 КУпАП при розгляді справ про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП, присутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, є обов`язковою.
Враховуючи приписи ст. 268 КУпАП та з огляду на те, що хоча участь особи, стосовно якої вирішується питання про притягнення до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП, під час судового розгляду справи є обов`язковою, однак з огляду на неявку ОСОБА_1 лише у судові засідання 22.01.2026 та 03.02.2026, не повідомлення ним причин неявки, суд доходить висновку про можливість розгляду справи за відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.
Дослідивши матеріали справи, докази, що містяться у ній, суддя зазначає та виснує таке.
Як вбачається з дослідженого протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД № 711189 від 28.11.2025, складеного поліцейським ПОГ СВГ ВП № 1 Броварського РУП ГУНП в Київській області, лейтенантом поліції Чоп О. М., 04.11.2025 в селі Власівка СТ «Будівельник 3» громадянин ОСОБА_1 вчинив дрібне хуліганство, а саме пошкодив паркан сусіда по ділянці – ОСОБА_2 , шляхом його розрізання. 
За означених обставин діяння ОСОБА_1 кваліфіковані за ст. 173 КУпАП.
За змістом диспозиції ст. 173 КУпАП відповідальність за вказаною статтею настає за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.
Об`єктом правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, є суспільні відносини у сфері забезпечення громадського порядку.Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система відносин, врегульованих правовими та іншими соціальними нормами, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій
З об`єктивної сторони хуліганство, незалежно від виду відповідальності (адміністративної чи кримінальної), характеризується порушенням громадського порядку.
Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій. Хуліганські дії завжди посягають на громадський порядок.
Посягання на ці відносини здійснюються в активній формі, безпричинно, в основному з ініціативи правопорушника або через використання незначного приводу, як правило, відбуваються в публічних (громадських, людних) місцях, супроводжуються ненормативною (брутальною, нецензурною) лексикою.
Крім того, обов`язковою ознакою об`єктивної сторони правопорушення є місце його вчинення, а саме - громадське місце, тобто, місце, де знаходяться (проводять дозвілля) інші люди, і яке не є об`єктом особистої власності. Такими місцями є парки, театри, парковки, вулиці, магазини, різноманітні установи. Громадське місце характеризується своєю суспільною значущістю, має призначення задовольняти культурні, ідеологічні, політичні, естетичні, економічні та інші інтересів багатьох людей, що передбачає вільний доступ і їх спільне використання необмеженою кількістю людей.
Відповідно до ст. 1 Закону України «Про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів і їх шкідливого впливу на здоров`я населення» громадське місце - частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, в тому числі під`їзди, а також підземні переходи, стадіони.
Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується умисною виною та мотивом явної неповаги до суспільства, прагнення правопорушника показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоствердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі, тобто, вчинення дій, явно направлених на безпричинне порушення громадського порядку, на протиставлення йому себе, із ігноруванням прав і свобод інших осіб. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення буде порушено громадський порядок і прагне саме до цього.
Відтак, означені дії мають вчинятися безпричинно, з неповаги до громадського порядку і спокою громадян. Особа, яка здійснює дрібне хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства. Суть даного правопорушення зводиться до вчинення таких дій, що привели до дестабілізації стану суспільства.
Громадська небезпека дій правопорушників проявляється в тому, що дрібне хуліганство певною мірою дезорганізує весь комплекс суспільних відносин, що склалися, а дії правопорушників спрямовані проти забезпечення нормального життя, суспільно-політичної діяльності громадян.
За висновками Верховного Суду, викладеними у постанові від 03.07.2019 у справі №288/1158/16-к, обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони хуліганства є мотив явної неповаги до суспільства. Домінування у свідомості винного такого внутрішнього спонукання і відсутність особистого мотиву посягання на потерпілого є головним критерієм відмежування хуліганства від інших незаконних дій проти особи. При цьому, хуліганські дії не зумовлені особистими мотивами й конкретною метою, а за своїми внутрішніми чинниками фокусуються в напрямку тотального негативізму й ворожого ставлення до суспільства.
Отже, за відсутності відповідного мотиву, коли застосування насильства (пошкодження майна) зумовлене неприязними стосунками з потерпілим і прагненням завдати шкоди конкретній особі з особистих спонукань, сам собою факт вчинення протиправних дій у громадському місці в присутності сторонніх осіб не дає достатніх підстав для кваліфікації таких дій як хуліганства.
При цьому, обов`язковою ознакою складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, є хуліганський мотив, а умисний прояв винним явної неповаги до оточуючих є головним моментом, що визначає зміст поведінки хулігана. 
Від хуліганських слід відрізняти дії, які вчинені щодо членів сім`ї, родичів, знайомих і викликані особистими неприязними стосунками. Такі дії можуть бути кваліфіковані як хуліганство лише тоді, коли вони були поєднані із очевидним для винного порушенням громадського порядку та були на таку мету спрямовані.
Згідно із ст. 245 КУпАП завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності із законом, забезпечення виконання винесеної постанови, також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.
Статтею 280 КУпАП визначено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Згідно з положеннями ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.
До адміністративного матеріалу, окрім означеного вище протоколу про адміністративне правопорушення, долучено:
1)протокол прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію, складений 04.11.2025 молодшим інспектором взводу 2 роти реагування 2 Бориспільського РВ ГУНП в Київській області Калініченко В. О. (а.с. 4-5);
2) рапорт тимчасово виконуючого обов`язки начальника СВ ВП№1 Броварського РУП ГУНП в Київській області, старшого лейтенанта поліції Ігоря Проданова від 04.11.2025, щодо опрацювання ним матеріалів, зареєстрованих в Журналі єдиного обліку заяв і повідомлень про вчинені кримінальні правопорушення та інші події за №6627 (а.с. 2);
3) електронним рапортом, зареєстрованим за повідомленням ОСОБА_2 від 04.11.2025, яке надійшло зі служби «102» о 08:43 год про те, що в АДРЕСА_2 , сусід 30.10.2025 зрізав межовий стовпчик та переніс паркан. Про дану подію внесено відомості до ЄО за №6627 (а.с. 3);
4)пояснення ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , відібрані 04.11.2025 поліцейським водієм ВП № 1 Броварського РУП ГУНП в Київській області, старшим сержантом поліції Чичикало Миколою Миколайовичем, за якими 30.10.2025 його сусід ОСОБА_1 , близько 16:00 год, самовільно перемістив паркан, який знаходиться на межі земельних ділянок, що належать їм, здвинувши на 30 см межу в його бік. Також, демонтував металевий стовпчик до свого, який поставив раніше. Його ж стовпчик із 16-го швелера, вартість якого сягає близько 2000 грн, наразі знаходиться на земельній ділянці ОСОБА_1 (а.с. 6);
5)копія паспорта громадянина України на ім`я ОСОБА_1 , серії НОМЕР_1 , виданий 23.11.1997 Ватутінським РУ ГУ МВС України в м. Києві (а.с. 7-8).
Також потерпілим ОСОБА_2 надані у судовому засіданні для дослідження кадастровий план належної йому земельної ділянки, кадастровий номер 3220286700:21:071:0077, із схемами та зазначенням поворотних точок меж земельної ділянки, відомістю про встановлені межові знаки (а.с. 18-23). Крім того, ОСОБА_2 надав до суду список викликів працівників поліції на дії ОСОБА_1 (а.с. 24).
Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, - ОСОБА_1 у судовому засіданні пояснив, що ніяких хуліганських дій стосовно ОСОБА_2 не вчиняв. Так, між ними є спір, але він стосується меж земельних ділянок, що належать йому та його сусіду, ОСОБА_2 . Словесна перепалка між ними виникла на ґрунті непорозуміння щодо межі земельних ділянок, що ніяким чином не є з його боку хуліганськими діями.
Потерпілий ОСОБА_2 , надавши пояснення, зазначив, що він і ОСОБА_1 є сусідами і на сьогодні між ними існують спірні питання саме за межу між їхніми земельними ділянками. Щодо своєї земельної ділянки ОСОБА_2 викликав спеціаліста (геодезиста), яким встановлено відсутність з його сторони порушень земельного законодавства. Наполягає, що порушення законодавства є саме зі сторони ОСОБА_1 , який неодноразово викликався на засідання земельної комісії Баришівської селищної ради Броварського району Київської області, яка констатувала відсутність порушень законодавства зі сторони ОСОБА_2 та наявність порушень ОСОБА_1 , оскільки останній неправильно виставив межу, а саме виставив у його бік на 30 см, тим самим зменшивши розмір земельної ділянки, який не відповідає тому, який вказано у документах на землю під кадастровим номером 3220286700:21:071:0077.
Зважаючи на означені вище пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, та потерпілого, які не узгоджуються між собою за окремими обставинами, суд все ж може констатувати, що події відбувалися не в громадському місці, а на приватній території (земельні ділянки в с. Власівка). Суть конфлікту, за поясненнями всіх дійових осіб, зводилась до особистих неприязних стосунків між ними за межу земельних ділянок, що нівелює мотив порушення саме громадського порядку. При цьому не зазначається, що мали місце висловлювання нецензурною лайкою.
Для юридичної оцінки діяння за статтею 173 КУпАП обов`язковим є поєднання ознак об`єктивної сторони цього правопорушення у виді порушення громадського порядку і суб`єктивної сторони, зокрема, мотиву явної неповаги до суспільства.
У протоколі про адміністративне правопорушення, складеному відносно ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП, не розкрито наслідки порушення громадського порядку і спокою громадян, настання яких прямо передбачене диспозицією ст. 173 КУпАП, як обов`язкова ознака об`єктивної сторони правопорушення.
За будь-яких обставин зміна межі земельних ділянок сусідів, без висловлювання особою нецензурною лайкою та настання наслідків, які свідчать про порушення громадського порядку та спокою громадян, не утворює склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, а даних щодо таких наслідків матеріали провадження не містять.
Відтак, жодним із здобутих доказів у справі не підтверджено вчинення ОСОБА_1 дрібного хуліганства, тобто нецензурної лайки в громадських місцях, образливого чіпляння до громадян та інших подібних дій, що порушують громадський порядок і спокій громадян.
Водночас, суд розглядає справу в межах протоколу про адміністративне правопорушення, який не містить достатніх відомостей для висновку про правильність кваліфікації дій ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП.
Суд не вправі самостійно змінювати на шкоду особі фабулу, викладену у протоколі про адміністративне правопорушення, яка, по суті, становить виклад обвинувачення у вчиненні певного правопорушення, винуватість у скоєнні якого певною особою має доводитися в суді. Суд також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, адже діючи таким чином, суд неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (рішення Європейського суду з прав людини у справах «Лучанінова проти України» від 09.06.2011, заява № 16347/02).
Згідно з частинами першою та другою статті 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративне правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.
Враховуючи викладене та беручи до уваги загальний правовий принцип, закріплений у статті 62 Конституції України, який передбачає, що обвинувачення не може ґрунтуватися на припущеннях, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь, суд дійшов висновку, що у діяхОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.
Відповідно до ст. 284 КУпАП по справі про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) виносить одну з таких постанов: 1) про накладення адміністративного стягнення; 2) про застосування заходів впливу, передбачених статтею 24-1 цього Кодексу; 3) про закриття справи.
Статтею 62 Конституції України передбачено, що вина особи, яка притягується до відповідальності, має бути доведена належним чином, а не ґрунтуватися на припущеннях.
За таких умов, на переконання суду, суть вчиненого правопорушення з кваліфікацією дій за ст. 173 КУпАП, а саме вчинення ОСОБА_1 дрібного хуліганства є сумнівною, що є не прийнятним та не кореспондується із стандартом доказування «поза розумним сумнівом». Відтак, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності суд доходить висновку, що провадження у цій справі слід закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.
У зв`язку з вищевикладеним, дане адміністративне провадження підлягає закриттю, а судовий збір не підлягає стягненню з особи, що притягається до адміністративної відповідальності, у зв`язку з встановленням обставин, визначених п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП.
На підставі викладеного, керуючись ст. 173, 247, 251, 252, 283-285 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суддя 
ПОСТАНОВИЛА:
Провадження у справі про адміністративне правопорушення щодо притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.
Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.
Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Баришівський районний суд Київської областіпротягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя 
Баришівського районного суду 
Київської області       Марина ЦИРУЛЕВСЬКА