ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А
і м е н е м  У к р а ї н и

25 листопада 2025 року 	м. Дніпро	справа № 340/220/25	

Третій апеляційний адміністративний суд 
у складі колегії суддів: головуючого - судді  Кругового О.О. (доповідач),
                               суддів:  Малиш Н.І., Баранник Н.П.,       
          розглянувши в порядку письмового провадження  в місті Дніпрі  апеляційну скаргу Заступника керівника Кіровоградської обласної прокуратури 
на рішення  Кіровоградського  окружного адміністративного суду   від  20.03.2025  (суддя суду першої інстанції Петренко О.С.), прийняту без виклику сторін в м. Дніпрі,  в адміністративній справі №340/220/25  за позовом Керівника Кропивницької окружної прокуратури Кіровоградської області  до Великосеверинівської сільської ради Кропивницького району Кіровоградської області про   визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії,  
УСТАНОВИВ:
          14.01.2025 Керівник Кіровоградської окружної прокуратури звернувся до суду з адміністративним позовом, в якому просив:  
          - визнати протиправною бездіяльність відповідача стосовно невжиття заходів щодо вчинення дій, спрямованих на визнання об`єкту нерухомості, а саме -  гідротехнічної споруди, а саме: гребля – земляна, насипна, проїжджа, довжиною – 235,0 м, ширина по гребеню – 7,0 м, висота – 4,3 м, характеристика водоскидних споруд – шахтний, (тип), матеріал – бутобетон, залізобетонна труба, на водному об`єкті типу в каскаді – ставок площею – 43,0565 га (кадастровий номер- 3522581200:02:000:3274), що розміщений на водотоку річки Кандауровські Води, ліва притока річки Інгул, ліва притока Південного Бугу в межах села Велика Северинка, Великосеверинівської територіальної громади Кропивницького району Кіровоградської області безхазяйним майном 
- зобов`язати відповідача вчинити дії, спрямовані на визнання гідротехнічної споруди а саме: гребля – земляна, насипна, проїжджа, довжиною – 235,0 м, ширина по гребеню – 7,0 м, висота – 4,3 м, характеристика водоскидних споруд – шахтний, (тип), матеріал – бутобетон, залізобетонна труба, на водному об`єкті типу в каскаді – ставок площею – 43,0565 га (кадастровий номер- 3522581200:02:000:3274), що розміщений на водотоку річки Кандауровські Води, ліва притока річки Інгул, ліва притока Південного Бугу в межах села Велика Северинка, Великосеверинівської територіальної громади Кропивницького району Кіровоградської області безхазяйним майном, шляхом звернення до орган, який здійснює державну реєстрацію прав на нерухоме майно, із заявми про взяття на облік нерухомого майна як безхазяйного.
          Адміністративний позов обґрунтований тим, що Великосеверинівською сільською радою допущено протиправну бездіяльність, яка полягає у невчиненні дій, спрямованих на набуття прав на безхазяйне майно, а саме: гідротехнічну споруду (гребля) – земляного насипу, проїжджу, довжиною 235 м., шириною по гребню – 7.0 метрів, висота 4.3 метрів, характеристика водоскидних споруд – шахтний (тип), матеріал бутобетон, залізобетонна труба, на водному об`єкті типу в каскаді – ставок площею 43. 5 метрів, що розміщений на водотоку річки Кандауровські Води, ліва протоки річки Інгул, ліва притока Південного Бугу в межах села Велика Северинка. Невжиття органом місцевого самоврядування заходів щодо взяття на облік безхазяйної речі – гідротехнічної споруди сприяє порушенню основних засад державної політики у сфері забезпечення безпеки людей та збереження інженерної інфраструктури водних об`єктів.
          Кіровоградський окружний адміністративний суд рішенням від 20.03.2025 відмовив в задоволенні позовних вимог.
          Не погодившись з рішенням суду першої інстанції Заступник керівника Кіровоградської обласної прокуратури звернувся з апеляційною скаргою, в якій посилаючись на порушення судом вимог норм матеріального та процесуального права просить рішення суду скасувати та ухвалити нову постанову про задоволення позовних вимог.
          Апеляційна скарга обґрунтована фактично доводами адміністративного позову.
          Дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, перевіривши правильність застосування судом першої інстанції при прийнятті оскаржуваного судового рішення норм матеріального та процесуального права, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга  підлягає задоволенню з огляду на таке.
          Питання щодо права власності на гідротехнічну споруду , яка складається з греблі земляної насипної та трубчастого водоскиду, який розміщений у балці Хрещата, що є лівою притокою р. Овнянка, має важливе значення, оскільки визначає як особу, яка відповідає за організацію її утримання в належному стані, так і джерела коштів на її утримання.
Відповідно до п. 7 розділу ІІ «;Прикінцеві та перехідні положення» Закону України від 06.09.2012 № 5245-VI «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо розмежування земель державної та комунальної власності»  з дня набрання чинності цим законом (чинний з 01.01.2013 року) землі державної та комунальної власності в Україні вважаються розмежованими.
Згідно з п. 3, 4 розділу ІІ  Закону № 5245-VI  з дня набрання ним чинності землями комунальної власності відповідних територіальних громад вважаються:
а) земельні ділянки:
-на яких розташовані будівлі, споруди, інші об`єкти нерухомого майна комунальної власності відповідної територіальної громади;
-які перебувають у постійному користуванні органів місцевого самоврядування, комунальних підприємств, установ, організацій;
б) всі інші землі, розташовані в межах відповідних населених пунктів, крім земельних ділянок приватної власності та земельних ділянок, зазначених у підпунктах «а» і «б» пункту 4 цього розділу.
Органи місцевого самоврядування з огляду на ч. 1, 5  ст. 15 Закон України від 21.05.1997 № 280/97-ВР «Про місцеве самоврядування в Україні»  є юридичними особами і наділяються цим та іншими законами власними повноваженнями, в межах яких діють самостійно і несуть відповідальність за свою діяльність відповідно до закону; від імені та в інтересах територіальних громад права суб`єкта комунальної власності здійснюють відповідні ради.
Органи місцевого самоврядування від імені та в інтересах територіальних громад відповідно до закону здійснюють правомочності щодо володіння, користування та розпорядження об`єктами права комунальної власності, в тому числі виконують усі майнові операції, можуть передавати об`єкти права комунальної власності у постійне або тимчасове користування юридичним та фізичним особам, укладати договори в рамках державно-приватного партнерства, у тому числі концесійні договори, здавати їх в оренду, продавати і купувати, використовувати як заставу, вирішувати питання їхнього відчуження, визначати в угодах та договорах умови використання та фінансування об`єктів, що приватизуються та передаються у користування і оренду (ч. 5  ст. 60 Закону № 280/97-ВР).
Таким чином, відповідний орган місцевого самоврядування уповноважений визначати юридичну долю об`єктів, що розташовані на земельних ділянках комунальної власності.
Частиною 1  ст. 317 ЦК України  визначено, що саме власникові належать повний перелік правомочностей - право володіння, користування та розпорядження своїм майном, які він може реалізовувати на власний розсуд.
Орган місцевого самоврядування реалізує такі повноваження від імені та в інтересах територіальних громад.
До відання місцевих рад належить також вжиття заходів щодо реєстрації та взяття на облік безхазяйного майна, розташованого на території відповідної громади, шляхом звернення до органу державної реєстрації прав або нотаріуса в установленому для державної реєстрації прав порядку (ч. 2  ст. 335 ЦК України).
Так, земляна насипна гребля на ставку, довжиною 235 м., шириною по гребню – 7.0 метрів, висота 4.3 метрів, характеристика водоскидних споруд – шахтний (тип), матеріал бутобетон, залізобетонна труба, на водному об`єкті типу в каскаді – ставок площею 43. 5 метрів, що розміщений на водотоку річки Кандауровські Води, ліва протоки річки Інгул, ліва притока Південного Бугу в межах села Велика Северинка. 
Суд зазначає, що гребля земляної насипної - це велика споруда, яка перегороджує річку або інший водний потік, створюючи водосховище. Вона може бути побудована з різних матеріалів, але найпоширеніший варіант - це земляна насипна гребля, яка складається з ущільненого ґрунту.
Трубчастий водоскид - це частина греблі, яка призначена для регулювання рівня води у водосховищі. Він являє собою трубу, яка проходить через греблю і дозволяє скидати надлишок води. Це необхідно для запобігання переливу води через греблю під час повеней або паводків, а також для підтримки необхідного рівня води у водосховищі.
За призначенням греблі земляної насипної та трубчастого водоскиду використовуються для різних цілей, таких як:
створення водосховищ для водопостачання, зрошення, гідроенергетики
регулювання стоку річки та захист від повеней
забезпечення можливості рибальства та рекреації
використання для інших господарських потреб.
Частиною 1  ст. 5 Закону України від 01.07.2004 № 1952-IV «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень»  визначається необхідність державної реєстрації споруд, а також їх окремих частин.
Гребля з трубчастим водоскидом належить до нерухомого майна, щодо якого має проводитися державна реєстрація прав.
Такий висновок викладено у постанові Верховного Суду від 05.03.2024 у справі №300/3657/22 .
Відповідно до ч. 1.  ст. 335 ЦК України  безхазяйною є річ, яка не має власника або власник якої невідомий.
Зважаючи на те, що ані власника, ані користувача чи іншої особи, яка має речові права на дамбу не встановлено, правомірним є висновок, що гребля з трубчастим водоскидом є безхазяйною річчю, відповідно до  ст. 335 ЦК України.
Відповідно до  ст.16 Конституції України  забезпечення екологічної безпеки і підтримання екологічної рівноваги на території України, подолання наслідків Чорнобильської катастрофи - катастрофи планетарного масштабу, збереження генофонду Українського народу є обов`язком держави.
Водним кодексом України  визначено, що водні ресурси забезпечують існування людей, тваринного і рослинного світу і є обмеженими та уразливими природними об`єктами.
В умовах нарощування антропогенних навантажень на природне середовище, розвитку суспільного виробництва і зростання матеріальних потреб виникає необхідність розробки і додержання особливих правил користування водними ресурсами, раціонального їх використання та екологічно спрямованого захисту.
Пунктами 2 та 4 ч. 1  ст. 81 ВК України  до комплексу заходів щодо збереження водності річок і охорони їх від забруднення належить, зокрема: створення спеціалізованих служб по догляду за річками, прибережними захисними смугами, гідротехнічними спорудами та підтриманню їх у належному стані; здійснення агротехнічних, агролісомеліоративних та гідротехнічних протиерозійних заходів, а також створення для організованого відводу поверхневого стоку відповідних споруд (водостоки, перепуски, акведуки тощо) під час будівництва і експлуатації шляхів, залізниць та інших інженерних комунікацій.
Відповідно до ч. 2  ст.107 ВК України  під час проектування водогосподарських та інших об`єктів повинна враховуватися можлива шкідлива дія вод, а під час експлуатації цих об`єктів - вживатися заходи щодо її запобігання, зокрема, будівництво протиерозійних гідротехнічних споруд, земляних валів, водоскидів, захисних дамб, водосховищ-регуляторів.
Наказом Міністерства інфраструктури України від 16.01.2014 №21  затверджено Положення про організацію та порядок здійснення технічного нагляду за гідротехнічними спорудами воднотранспортного комплексу, відповідно до пункту 1.3 якого гідротехнічні споруди - це споруди, що підпадають під вплив водного середовища, призначені для використання і охорони водних ресурсів, а також для захисту від шкідливого впливу вод.
Пунктом 1.4 цього Положення визначено, що метою здійснення технічного нагляду за гідротехнічною спорудою є контроль за зміною їх технічного стану під час експлуатації споруд, у тому числі визначення і забезпечення придатності до безаварійної експлуатації протягом строку служби.
За змістом постанови від 01.12.2022 року у справі №340/5914/21 Верховний Суд дійшов висновку про те, що водні об`єкти є важливою частиною екосистеми та елементом довкілля, що забезпечує існування людей, тваринного і рослинного світу. Для належного використання і охорони водних ресурсів, а також для захисту відповідних територій від шкідливого впливу вод на водних об`єктах усіх форм власності можуть зводитися гідротехнічні споруди; забезпечення безаварійності та безперебійності експлуатації таких споруд є завданням власників або користувачів водних об`єктів, на яких розміщена гідротехнічна споруда.
          Колегія суддів вважає обгрнутованим довод прокурора, що не взяття на баланс гідротехнічної споруди водного об`єкта - греблі земляної насипної, невжиття заходів щодо охорони та збереження гідротехнічної споруди, може спричинити виникнення аварій та інших надзвичайних ситуацій, у тому числі повеней, зумовлених шкідливою дією вод.
Зазначене може свідчити про наявність загрози заподіяння шкоди інтересам держави у сфері запобігання виникненню надзвичайних ситуацій, пов`язаних з неналежною експлуатацією гідротехнічної споруди, забезпечення безаварійного пропуску льодоходу, попередження повеней та паводків на водних об`єктах.
Правовий висновок про те, що екологічні інтереси держави охоплюють, зокрема, й інтереси у сфері збереження та захисту водних об`єктів загальнодержавного та місцевого значення, забезпечення їх належного використання, висловлений Верховним Судом, зокрема, у постановах від 19.11.2019 у справі №806/1350/15, від 29.04.2020 у справі №802/1145/17-а, від 09.04.2020 у справі №822/589/17, від 03.02.2021 у справі №806/1326/17, від 16.06.2021 у справі № 120/2320/19-а, від 27.10.2021 у справі №806/1325/17, від 06.09.2022 у справі № 822/591/17, від 19.10.2022 у справі № 354/609/15.
Зважаючи на вищенаведене, з метою уникнення загрози заподіяння шкоди інтересам держави у сфері запобігання виникнення надзвичайних ситуацій, пов`язаних з неналежною експлуатацією гідротехнічної споруди, саме  міська рада зобов`язана вживати дії, спрямовані на визначення правового статусу греблі земляної насипної та трубчастого водоскиду.
Якщо її власник невідомий, Великосевериснівська сільська рада  має обов`язок взяти греблю земляну насипну на облік як безхазяйне майно шляхом звернення із відповідною заявою до органу, що здійснює державну реєстрацію прав на нерухоме майно.
Згідно частини першої  статті 1 Закону України «Про аквакультуру»  гідротехнічні споруди рибогосподарської технологічної водойми (гідротехнічні споруди) це об`єкти нерухомого майна (земляні греблі та дамби, водозабірні споруди, повеневі водоскиди, донні водовипуски, водопостачальні, скидні та рибозбірноосушувальні канали, рибовловлювачі, камери облову, причали, водоскиди, бистротоки, перепади, перегороджувальні рибозахисні та інші споруди), що є інженерними спорудами, які призначені для управління водними ресурсами (підготовка, постачання, збереження, транспортування води та водовідведення), а також для запобігання шкідливій дії вод.
Статтею 12 Закону України «Про аквакультуру»  передбачено, що до повноважень сільських, селищних, міських, Київської і Севастопольської міських, районних, обласних рад у сфері аквакультури належать, зокрема, надання в користування на умовах оренди частини рибогосподарського водного об`єкта, рибогосподарської технологічної водойми для цілей аквакультури відповідно до повноважень щодо розпорядження землями, встановлених  Земельним кодексом України.
Тобто, відповідачу у справі, органу місцевого самоврядування, чинним законодавством України надані повноваження щодо ведення обліку гідротехнічних споруд, здійснення контролю за їх використанням.
Суд  застосовує положення  статті 355 Цивільного кодексу України  у питанні взяття на облік безхазяйних нерухомих речей у випадку:
(1) безхазяйною нерухомою річчю є нерухоме майно, яке відповідає двом умовам:
- відомості про це майно відсутні у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно;
- власник цього майна невідомий органу місцевого самоврядування, на території якого воно розміщене;
(2) орган місцевого самоврядування, на території якого розміщено безхазяйну нерухому річ, зобов`язаний звернутися із заявою до органу, що здійснює державну реєстрацію прав на нерухоме майно, для взяття безхазяйної нерухомої речі на облік.
Оскільки ч. 2  ст. 355 ЦК України  сформульовано імперативно, звернення з відповідною заявою є обов`язком, а не правом органу місцевого самоврядування.
Безхазяйні нерухомі речі беруться на облік органом, що здійснює державну реєстрацію прав на нерухоме майно, за заявою органу місцевого самоврядування, на території якого вони розміщені. Про взяття безхазяйної нерухомої речі на облік робиться оголошення у друкованих засобах масової інформації.
Після спливу одного року з дня взяття на облік безхазяйної нерухомої речі вона за заявою органу, уповноваженого управляти майном відповідної територіальної громади, може бути передана за рішенням суду у комунальну власність.
В розумінні пункту 3 частини першої  статті 2 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень»  орган місцевого самоврядування є заявником реєстрації речових прав у разі взяття на облік безхазяйного нерухомого майна.
Частиною чотирнадцятою  статті 18 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень»  передбачено, що взяття на облік безхазяйного нерухомого майна проводиться в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.
Згідно пунктів 82, 84, 85 Порядку державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затвердженого  постановою Кабінету Міністрів України від 25.12.2015 № 1127, взяття на облік безхазяйного нерухомого майна здійснюється за заявою заявника шляхом звернення до суб`єкта державної реєстрації прав або нотаріуса в установленому для державної реєстрації прав порядку з урахуванням особливостей, визначених пунктами 83-88 цього Порядку. За результатом розгляду заяви державний реєстратор приймає рішення щодо взяття на облік безхазяйного нерухомого майна або рішення щодо відмови у взятті на такий облік.
Державний реєстратор за результатом прийнятого рішення щодо взяття на облік безхазяйного нерухомого майна вносить до спеціального розділу Державного реєстру прав відповідні відомості.
З аналізу зазначених норм чинного законодавства вбачається, що до повноважень сільських, селищних, міських рад відноситься, в тому числі, вчинення дій, спрямованих на реєстрацію та взяття на облік безхазяйного майна, розташованого на території відповідної громади.
Перебування безхазяйних гідротехнічних споруд  на землях водного фонду, які надані в оренду, не перешкоджає набуттю права власності на таке нерухоме майно органом місцевого самоврядування, враховуючи знаходження такого майна на території відповідої територіальної громади та передбачену  Цивільним кодексом України  можливість виключно органом місцевого самоврядування, на території якого вони розміщені, на звернення з заявою про взяття на облік безхазяйної нерухомої речі до органу, що здійснює державну реєстрацію прав на нерухоме майно.
Колегія суддів вважає непереконливим аргумент відповідача про неможливість взяття гідротехнічної споруди на облік як безхазяйного майна через те, що гребля є приналежною річчю та слудіє за осноним об`єктом – ставком, оскільки як вже зазначалось гребля це гідротехнічна споруда у якої є відповідні властиві їй саме функції, такі як водозбереження та регулювання води, створення водосховищ, тощо, вказаний об`єкт може створювати значну небезпеку для життя та здоров`я людей в разі неналежного функціонування, а її розміщення на водному об`єкті не робить її приналежною (складовою) річчю водного об`єкта, більше того реєстрація та облік гідротехнічної споруди передбачені законом. 
З урахуванням вищевикладеного, колегія суддів приходить до висновку, що рішення суду першої інстанції слід скасувати та ухвалити нову постанову про задоволення позовних вимог Керівника Кропивницької окружної прокуратури Кіровоградської області  до Великосеверинівської сільської ради Кропивницького району Кіровоградської області про   визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії.
Керуючись ст.243, 308, 311, 315, 317, 321, 325 КАС України, суд,
УХВАЛИВ:

          Апеляційну скаргу Заступника керівника Кіровоградської обласної прокуратури – задовольнити.
          Рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 20.03.2025 в адміністративній справі №340/220/25 – скасувати та ухвалити нову постанову.
          Задовольнити позовні вимоги Керівника Кропивницької окружної прокуратури Кіровоградської області.
          Визнати протиправною бездіяльність Великосевернівської сільської ради Кропивницького району Кіровоградської області  стосовно невжиття заходів щодо вчинення дій, спрямованих на визнання об`єкту нерухомості, а саме -  гідротехнічної споруди, а саме: гребля – земляна, насипна, проїжджа, довжиною – 235,0 м, ширина по гребеню – 7,0 м, висота – 4,3 м, характеристика водоскидних споруд – шахтний, (тип), матеріал – бутобетон, залізобетонна труба, на водному об`єкті типу в каскаді – ставок площею – 43,0565 га (кадастровий номер- 3522581200:02:000:3274), що розміщений на водотоку річки Кандауровські Води, ліва притока річки Інгул, ліва притока Південного Бугу в межах села Велика Северинка, Великосеверинівської територіальної громади Кропивницького району Кіровоградської області безхазяйним майном 
Зобов`язати Великосеверинівську сільську раду Кропивницького району Кіровоградської області  вчинити дії, спрямовані на визнання гідротехнічної споруди а саме: гребля – земляна, насипна, проїжджа, довжиною – 235,0 м, ширина по гребеню – 7,0 м, висота – 4,3 м, характеристика водоскидних споруд – шахтний, (тип), матеріал – бутобетон, залізобетонна труба, на водному об`єкті типу в каскаді – ставок площею – 43,0565 га (кадастровий номер- 3522581200:02:000:3274), що розміщений на водотоку річки Кандауровські Води, ліва притока річки Інгул, ліва притока Південного Бугу в межах села Велика Северинка, Великосеверинівської територіальної громади Кропивницького району Кіровоградської області безхазяйним майном, шляхом звернення до орган, який здійснює державну реєстрацію прав на нерухоме майно, із заявами про взяття на облік нерухомого майна як безхазяйного.
          Постанова набирає законної сили з моменту прийняття та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.
   
Головуючий - суддя                                                                      О.О. Круговий 

                               суддя                                                                      Н.І. Малиш 

                               суддя                                                                      Н.П. Баранник