ПОСТАНОВА 
Іменем України

22 січня 2026 року         м. Кропивницький
справа № 404/11266/24
провадження № 22-ц/4809/219/26 

Кропивницький апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати у цивільних справах: головуючого судді Єгорової С. М., суддів: Дьомич Л. М., Чельник О. І.,
секретар судового засідання Діманова Н. І.,
учасники справи:
заявник - ОСОБА_1 ,
заінтересована особа - Виконавчий комітет Фортечної районної у місті Кропивницькому ради,
розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Фортечного районного суду міста Кропивницького від 25 серпня 2025 року у складі головуючого судді Іванової Н. Ю.
УСТАНОВИВ:
Короткий зміст заяви та рішення суду першої інстанції.
У грудні 2024 року ОСОБА_1 , заінтересована особа - Виконавчий комітет Фортечної районної у місті Кропивницькому ради, звернувся до суду із заявою, в якій просив визнати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженку селища Куйбишева, Бобринецького району, Кіровоградської області, яка зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , недієздатною та призначити його опікуном ОСОБА_2 .
В обґрунтування зазначив, що його мати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з 26 січня 2018 року є інвалідом першої групи «Б» у зв`язку з загальним захворюванням, що зазначено у довідці до акта огляду медико-соціальною експертною комісією від 01 лютого 2018 року.
На даний час його мати за станом здоров`я не може самостійно здійснювати свої права і виконувати обов`язки, не може розуміти значення своїх дій і керувати ними, у зв`язку з тим, що страждає на тяжкий психічний розлад, що встановлено висновком ЛКК від 29 листопада 2024 року №369 та зазначено в довідці від 12 грудня 2024 року № 8803/10 КНП «Обласна клінічна психіатрична лікарня Кіровоградської обласної ради», де їй встановлено діагноз - атеросклеротична деменція, а тому вона потребує встановлення над нею опіки.
Заявник, зазначивши, що відповідає вимогам закону щодо опікуна, просив призначити його опікуном над матір`ю ОСОБА_2 .

Ухвалою Фортечного районного суду Кіровоградської області від 04 серпня 2025 року забезпечено захист прав особи, стосовно якої розглядається справа, шляхом призначення адвоката (а.с.150).

Рішенням Фортечного районного суду міста Кропивницького від 25 серпня 2025 року задоволено частково заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа: Виконавчий комітет Фортечної районної у місті Кропивницькому ради про визнання фізичної особи недієздатною та встановлення над нею опіки.
Визнано ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , недієздатною.
В решті вимог заяви відмовлено.
До призначення опікуна недієздатної ОСОБА_2 покладено на Виконавчий комітет Фортечної районної у місті Кропивницькому ради обов`язки зі здійснення опіки над нею.
Визначено строк дії рішення про визнання ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , недієздатною два роки з дня набрання рішенням законної сили.
Задовольняючи вимоги заяви в частині визнання ОСОБА_2 недієздатною, суд врахував, що вона є особою з інвалідністю, згідно висновку судово-психіатричного експерта № 232 від 10 червня 2025 року страждає тяжким хронічним, стійким психічним розладом у формі судинної деменції (F-01), не може правильно сприймати, запам`ятовувати, відображати навколишні події, до самостійного життєзабезпечення не здатна, потребує постійного стороннього догляду.
В той же час, суд урахував, що ОСОБА_1 мобілізований 28 серпня 2024 року, на теперішній час проходить військову службу у в/ч НОМЕР_1 . Він та його матір зареєстровані за різними адресами. З довідок про доходи заявника вбачається, що на час подачі заяви до суду він проживав в м. Одеса. З огляду на це, суд дійшов висновку, що ОСОБА_2 потребує постійного щоденного стороннього догляду, проте на даний час ОСОБА_1 , проходячи службу в ЗСУ в іншій місцевості, не може забезпечити такий догляд.
Місцевий суд не погодився з рішенням виконавчого комітету Фортечної районної у місті Кропивницькому ради від 15 квітня 2025 року № 12 «Про затвердження висновків опікунської ради при виконавчому комітеті Фортечної районної у місті Кропивницькому ради» щодо призначення опікуном ОСОБА_1 , у разі визнання його матері недієздатною, з урахуванням того,що заявник є мобілізованим та проходить службу в ЗСУ.
Короткий зміст вимог апеляційної скарги та узагальнені доводи особи, яка подала апеляційну скаргу.
ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Цехмістер Євгеній Володимирович, подав до апеляційного суду апеляційну скаргу, в якій з підстав неправильного застосування судом першої інстанції норм матеріального права та порушення норм процесуального права, ставить питання про скасування рішення Фортечного районного суду міста Кропивницького від 25 серпня 2025 року в частині відмови у задоволенні заяви про призначення ОСОБА_1 опікуном над ОСОБА_2 та ухвалення в цій частині нового рішення про задоволення вимог заяви ОСОБА_1 про призначення його опікуном над недієздатною ОСОБА_2 .
Вказав, що суд першої інстанції повністю проігнорував фундаментальний принцип, закріплений у ч. 4 ст. 63 ЦК України, згідно з яким опікун призначається переважно з осіб, які перебувають у сімейних, родинних відносинах з підопічним. У даній справі кандидатура сина була підтримана одноголосно всією родиною. Сестри апелянта, ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , надали суду письмові заяви, в яких не лише підтримали його кандидатуру, а й навели обґрунтовані та поважні причини, чому вони самі не можуть виконувати ці обов`язки. Зокрема, догляд за власною недієздатною донькою та опіка над малолітньою дитиною, у поєднанні зі скрутним матеріальним становищем, об`єктивно унеможливлюють для них забезпечення належного, в тому числі фізичного, догляду за матір`ю, вага якої перевищує 120 кг і яка потребує постійної сторонньої допомоги. 
Звернув увагу, що місцевий суд проігнорував наданий до справи акт про фактичне проживання від 25 листопада 2024 року, який засвідчує, що заявник фактично проживає разом з матір`ю за адресою: АДРЕСА_2 .
Представник вказав, що в матеріалах справи наявний витяг з рішення виконавчого комітету Фортечної районної у місті Кропивницькому ради від 15 квітня 2025 року № 12, яким було затверджено висновок опікунської ради про подання саме кандидатури заявника для призначення опікуном. Проте суд першої інстанції, вийшовши за межі своїх повноважень, «критично оцінив» це подання, назвавши його «передчасним» та таким, що «ґрунтується виключно на даних, отриманих від заявника». Вважає, що таке формулювання є проявом свавільного судового розсуду. 
Узагальнені доводи та заперечення інших учасників справи.
Відзиву на апеляційну скаргу представниками заінтересованих осіб не подано, що згідно вимог ч. 3 ст. 360 ЦПК України не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.
Участь учасників справи в суді апеляційної інстанції.
Представник виконавчого комітету Фортечної районної у місті Кропивницькому ради в судове засідання не з`явився, належним чином повідомлений про дату, час та місце слухання справи.
Представник ОСОБА_2 - адвокат Іващенко І. Ю. в судове засідання не з`явився, належним чином повідомлений про дату, час та місце слухання справи (а.с.191).
Позиція апеляційного суду.
Відповідно до ст. 367, 368 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими цією главою.
З урахуванням вимог ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.
Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
Згідно зі ст. 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує такі питання: чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин; яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин; чи слід позов задовольнити або в позові відмовити; як розподілити між сторонами судові витрати; чи є підстави допустити негайне виконання судового рішення; чи є підстави для скасування заходів забезпечення позову. При ухваленні рішення суд не може виходити за межі позовних вимог.
Заслухавши пояснення представника заявника адвоката Цехмістера Є. В., вивчивши матеріали справи, перевіривши доводи апеляційної скарги, законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції у межах, передбачених ст. 367 ЦПК України, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а рішення суду першої інстанції, в частині, що оскаржується, без змін.
Встановлені судом першої інстанції неоспорені обставини, а також обставини встановлені апеляційним судом.
Батьками ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , є ОСОБА_2 та ОСОБА_5 , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 (а.с.13).
ОСОБА_2 народилась ІНФОРМАЦІЯ_1 в с-з Куйбишева, Бобринецького району Кіровоградської області. Є особою пенсійного віку, номер особового рахунку: НОМЕР_3 , інвалід: 1 групи, загальне захворювання, що підтверджується пенсійним посвідченням № НОМЕР_4 (а.с.20).
Батько ОСОБА_1 та чоловік ОСОБА_2 , ОСОБА_5 помер ІНФОРМАЦІЯ_4 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_5 .
Згідно довідки від 12 грудня 2024 року № 8803/10, виданої КНП «Обласна клінічна психіатрична лікарня Кіровоградської обласної ради», ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , лікарем-психіатром психоневрологічного диспансерного відділення проведено психіатричний огляд вдома 28 листопада 2024 року та встановлено діагноз: атеросклеротична деменція. Зазначено, що ОСОБА_2 потребує стороннього догляду (а.с.23).
ОСОБА_2 встановлено інвалідність безстроково у зв`язку з тим, що вона страждає на тяжкий психічний розлад та потребує постійного стороннього догляду, група інвалідності - перша Б з 26 січня 2018 року, що підтверджується довідкою до акта огляду медико-соціальною експертною комісією серія 12ААА № 615887, висновком ЛКК від 29 листопада 2024 року № 369 (а.с.22, 25).
Згідно довідки про доходи № 3181 1910 9408 2138 виданої Головним управлінням ПФУ в Кіровоградській області (м. Кропивницький), ОСОБА_2 отримує пенсію за віком. Сума пенсії за період з 01 червня 2024 року по 30 листопада 2024 року складає 26 003, 16 коп (а.с.70).
Згідно відмітки в паспорті громадянина України та згідно Витягу з реєстру територіальної громади, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_3 з 30 квітня 2013 року (а.с.14, 57).
На підтвердження отримання доходів, заявником надано суду відомості з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків, довідки Форми ОК-5, податкову декларацію платника єдиного податку - фізичної особи-підприємця (а.с.4-12, 16-18).
Відповідно до Витягу з реєстру територіальної громади, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 , з 25 листопада 2024 року (а.с.56).
За актом про фактичне проживання особи без реєстрації від 25 листопада 2024 року, складеним сусідами ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , за адресою: АДРЕСА_2 фактично проживає без реєстрації ОСОБА_1 (а.с.21).
Крім сина ОСОБА_1 , ОСОБА_2 має двох доньок - ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_5 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с.28, 42).
Відповідно до заяви ОСОБА_3 від 17 грудня 2024 року, поданої голові Фортечної районної у місті Кропивницькому ради, остання звернулась з проханням про призначення її рідного брата ОСОБА_1 опікуном над недієздатною особою, матір`ю - ОСОБА_2 , оскільки на її утриманні знаходиться донька ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , яка є недієздатною, страждає хронічним психічним захворюванням в формі розумової відсталості з діагнозом дитячий церебральний параліч. З батьком її доньки ОСОБА_11 , вони розлучені і фінансово він їх не підтримує. Брат ОСОБА_1 фактично фінансує утримання сім`ї та утримання мами (а.с.26).
Згідно заяви ОСОБА_4 від 17 грудня 2024 року, поданої голові Фортечної районної у місті Кропивницькому ради, вона є опікуном ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , на підставі рішення ВК Кропивницької міської ради від 26 грудня 2023 року № 1187 про встановлення опіки над малолітньою дитиною, на її утриманні знаходиться ОСОБА_12 , з чоловіком ОСОБА_13 вони розлучені, фінансово він не приймає участь в утриманні ні дитини, ні ОСОБА_2 . Вона отримує мінімальну заробітну плату, її брат ОСОБА_1 фінансує утримання матері та її сім`ї (а.с.43).
Відповідно до свідоцтва про право на спадщину за законом від 06 квітня 2005 року, ОСОБА_1 належить 1/4 частина квартири під номером АДРЕСА_4 (а.с.69).
Згідно свідоцтва про право на спадщину за законом від 06 квітня 2005 року, ОСОБА_2 належить 1/4 частина квартири під номером АДРЕСА_4 (а.с.61).
За висновком № 1 про стан здоров`я КНП «ЦПМСД № 2» Одеської міської ради, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , може бути опікуном (а.с.63).
ОСОБА_1 на обліку у лікаря-нарколога та у лікаря-психіатра не перебуває, що підтверджується довідками КНП «Одеська клінічна психіатрична лікарня КОР» (а.с.64).
Згідно характеристики на ОСОБА_1 , виданої головою правління ОСББ «Дюківська,6», ОСОБА_14 , заявник працював в ОСББ «Дюківська, 6» з 09 грудня 2006 року на посадах: з 01 листопада 2018 - керуючий ОСББ, з 16 листопада 2023 року по 31 березня 2023 року оператор котельні. Зарекомендував себе як привітний і сумлінний працівник, вміє організовувати робочий процес і проконтролювати якість виконуваної роботи відповідно до поставлених завдань. Завдання керівництва виконує якісно і в установлений строк, не зважаючи при цьому з особистим часом. У непередбачених ситуаціях може самостійно прийняти правильне рішення. У непередбачених ситуаціях і великий досвід роботи з клієнтами. Має такі важливі для працівника риси як пунктуальність і можливість одночасно тримати під контролем велику кількість справ і завдань. У колективі з усіма підтримує рівні, дружні відносини і користується повагою і авторитетом у керівництва (а.с.65).
Відповідно до витягу з інформаційно-аналітичної системи «Облік відомостей про притягнення особи до кримінальної відповідальності та наявності судимості» ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , на території України станом на 05 грудня 2024 року є особою, стосовно якої: відомості про притягнення до кримінальної відповідальності: відсутні, відомості про наявність не знятої чи непогашеної судимості: відсутні, відомості про розшук: відсутні (а.с.66).
17 грудня 2024 року ОСОБА_1 подав заяву голові Фортечної районної у м. Кропивницькому ради, голові опікунської ради при виконавчому комітеті районної місті ради, в якій повідомив, що має намір звернутися до суду про визнання його матері ОСОБА_2 недієздатною, а також просив призначити його опікуном над недієздатною ОСОБА_2 (а.с.67).
У листі від 05 березня 2025 року голова районної у місті ради В. Закаблуковський повідомив ОСОБА_15 , що на засіданні опікунської ради при виконавчому комітеті 27 лютого 2025 року розглянуто заяву щодо погодження його кандидатури як майбутнього опікуна над матір`ю опікунської ради при виконавчому комітеті 27 лютого 2025 року розглянуто заяву щодо погодження його кандидатури як майбутнього опікуна над матір`ю ОСОБА_2 , за результатами розгляду повідомлено наступне. Так, 20 лютого 2025 року членами опікунської ради було здійснено виїзд за адресою мешкання ОСОБА_2 в АДРЕСА_2 . Під час проведення обстеження встановлено, що за даною адресою проживає: ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , ОСОБА_12 зазначено, що на час проведення обстеження ОСОБА_16 був відсутній, фактично проживає та здійснює догляд за ОСОБА_2 її донька ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Вказано, що відповідно до п. 4.3. Положення про опікунську раду при виконавчому комітеті Фортечної районної у м. Кропивницькому ради, у період дії воєнного стану, при розгляді заяв про погодження кандидатур опікунів та піклувальників, погодження кандидатур опікунів або піклувальників із числа призовників, військовозобов`язаних, резервістів, військовослужбовців здійснюється виключно у випадках відсутності інших близьких осіб, які можуть бути опікунами або піклувальниками. Разом з тим, зазначено, що заявником надано документи, зокрема довідку КНП «Обласна клінічна психіатрична лікарня Кіровоградської обласної ради» від 12 грудня 2024 року №8803/10 відповідно до якої ОСОБА_2 потребує стороннього догляду. Однак, зазначено, що заявником не надано необхідних документів, передбачених п.4.1. розділу IV Положення про опікунську раду при виконавчому комітеті Фортечної районної у м. Кропивницькому ради від 21 березня 2023 року (а.с.92). 
Згідно висновку судово-психіатричного експерта № 232 від 10 червня 2025 року Кропивницької філії судових експертиз Державної установи «Інститут судової психіатрії Міністерства охорони здоров`я України», ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 страждає тяжким хронічним, стійким психічним розладом у формі судинної деменції (згідно МКХ-10,F-01), не може правильно сприймати, запам`ятовувати, відображати навколишні події, до самостійного життєзабезпечення не здатна, потребує постійного стороннього догляду (а.с.117-118).
Відповідно до Витягу з рішення виконавчого комітету Фортечної районної у місті Кропивницькому ради від 15 квітня 2025 року № 12 «Про затвердження висновків опікунської ради при виконавчому комітеті Фортечної районної у місті Кропивницькому ради», подано кандидатуру ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , щодо призначення його опікуном матері ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у разі визнання її в судовому порядку недієздатною (а.с.130а).
Мотиви, з яких виходить колегія суддів апеляційного суду.
Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року (далі - Конвенція) кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.
Частиною першою статті 8 Конституції України передбачено, що в Україні визнається і діє принцип верховенства права.
Суддя, здійснюючи правосуддя, керується верховенством права (частина перша статті 129 Конституції України).
Суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України (стаття 2 Закону України «Про судоустрій і статус суддів»).
Статтею 15 ЦК України визначено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.
Відповідно до ч. 1 ст. 39 ЦК України фізична особа може бути визнана судом недієздатною, якщо вона внаслідок хронічного, стійкого психічного розладу не здатна усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними.
Статтею 41 ЦК України передбачено правові наслідки визнання фізичної особи недієздатною, а саме: над недієздатною фізичною особою встановлюється опіка; недієздатна фізична особа не має права вчиняти будь-якого правочину; правочини від імені недієздатної фізичної особи та в її інтересах вчиняє її опікун. Крім того, відповідальність за шкоду, завдану недієздатною фізичною особою, несе її опікун.
Згідно зі статтею 55 ЦК України опіка та піклування встановлюються з метою забезпечення особистих немайнових і майнових прав та інтересів малолітніх, неповнолітніх осіб, а також повнолітніх осіб, які за станом здоров`я не можуть самостійно здійснювати свої права і виконувати обов`язки.
Відповідно до статті 58 ЦК України опіка встановлюється над малолітніми особами, які є сиротами або позбавлені батьківського піклування, та фізичними особами, які визнані недієздатними.
У частині першій статті 60 ЦК України визначено, що суд встановлює опіку над фізичною особою у разі визнання її недієздатною і призначає опікуна за поданням органу опіки та піклування.
Суд, ухвалюючи рішення про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи (у тому числі обмеження або позбавлення права неповнолітньої особи самостійно розпоряджатися своїми доходами) чи визнання фізичної особи недієздатною, встановлює над нею відповідно піклування або опіку і за поданням органу опіки та піклування призначає їй піклувальника чи опікуна (частина перша статті 300 ЦПК України).
Відповідно до статті 62 ЦК України опіка або піклування встановлюються за місцем проживання фізичної особи, яка потребує опіки чи піклування, або за місцем проживання опікуна чи піклувальника.
У частинах другій-п`ятій статті 63 ЦК України визначено, що опікуном або піклувальником може бути лише фізична особа з повною цивільною дієздатністю. Фізична особа може бути призначена опікуном або піклувальником лише за її письмовою заявою. Опікун або піклувальник призначаються переважно з осіб, які перебувають у сімейних, родинних відносинах з підопічним, з урахуванням особистих стосунків між ними, можливості особи виконувати обов`язки опікуна чи піклувальника. Фізичній особі може бути призначено одного або кількох опікунів чи піклувальників.
Відповідно до Правил опіки та піклування, затверджених Наказом Державного комітету України у справах сім`ї та молоді, Міністерства освіти України, Міністерства охорони здоров`я України, Міністерства праці та соціальної політики України 26.05.99 № 34/166/131/88 (далі - Правила), опіка (піклування) встановлюється також для захисту особистих і майнових прав та інтересів повнолітніх осіб, які за станом здоров`я не можуть самостійно здійснювати свої права і виконувати свої обов`язки.
Органами, які приймають рішення щодо опіки і піклування, є районні, районні в містах Києві та Севастополі державні адміністрації, виконавчі комітети міських, районних у містах, сільських, селищних рад. Безпосереднє ведення справ щодо опіки і піклування покладається у межах їх компетенції на відповідні відділи й управління місцевої державної адміністрації районів, районів міст Києва і Севастополя, виконавчих комітетів міських чи районних у містах рад. У селищах і селах справами опіки і піклування безпосередньо відають виконавчі комітети сільських і селищних рад.
Відповідно до п.1.7 Правил органи опіки та піклування, вирішують в тому числі питання про встановлення і припинення опіки та піклування; ведуть облік щодо осіб, які потребують опіки (піклування); здійснюють нагляд за діяльністю опікунів і піклувальників; забезпечують тимчасове влаштування неповнолітніх та непрацездатних осіб, які потребують опіки (піклування); розглядають скарги на дії опікунів (піклувальників); вживають заходи щодо захисту особистих та майнових прав неповнолітніх дітей і осіб, які перебувають під опікою (піклуванням); беруть участь у розгляді судами спорів, пов`язаних із захистом прав неповнолітніх дітей та осіб, які перебувають під опікою (піклуванням); установлюють опіку над майном у передбачених законом випадках; оформлюють належні документи щодо особи підопічного та щодо майна, над яким установлюється опіка; провадять іншу діяльність щодо забезпечення прав та інтересів неповнолітніх дітей та повнолітніх осіб, які потребують опіки і піклування.
Згідно з п.1.8 Правил рішення органів опіки і піклування про призначення чи звільнення опікунів і піклувальників від виконання своїх обов`язків, а також з інших питань опіки і піклування можуть бути оскаржені в установленому законом порядку.
Пунктом 3.1 Правил передбачено, що для безпосереднього здійснення опіки та піклування органами опіки та піклування призначається опікун чи піклувальник. При призначенні опікуна (піклувальника) беруться до уваги його можливості виконувати опікунські обов`язки, стосунки між ним та підопічним. Опікун чи піклувальник призначається лише за його згодою і, як правило, з числа родичів чи близьких підопічному осіб.
Згідно з п. 3.2 Правил опікунами (піклувальниками) не можуть бути особи, які: не досягли 18 років; визнані в установленому порядку недієздатними або обмежено дієздатними; перебувають на обліку або лікуються в психоневрологічних та наркологічних закладах; раніше були опікунами чи піклувальниками та з їх вини опіку чи піклування було припинено; позбавлені батьківських прав; інтереси яких суперечать інтересам осіб, що підлягають опіці чи піклуванню; засуджені за скоєння тяжкого злочину.
Тлумачення зазначених норм права дає підстави для висновку, що недієздатні особи є особливою категорією людей (фізичних осіб), які внаслідок хронічного, стійкого психічного розладу тимчасово або постійно не можуть самостійно на власний розсуд реалізовувати майнові та особисті немайнові права, виконувати обов`язки й нести юридичну відповідальність за свої діяння. Недієздатним особам мають надаватися правові можливості для задоволення індивідуальних потреб, реалізації та захисту їх прав і свобод.
Хоча за станом здоров`я недієздатні особи не спроможні особисто реалізовувати окремі конституційні права і свободи, вони не можуть бути повністю позбавлені цих прав і свобод, тому держава зобов`язана створити ефективні законодавчі механізми та гарантії для їх максимальної реалізації.
Згідно з частиною першою статті 67 ЦК України опікун зобов`язаний дбати про підопічного, про створення йому необхідних побутових умов, забезпечення його доглядом та лікуванням.
При призначенні опікуна важливі і обов`язково повинні враховуватися особисті приязні взаємини між опікуном і підопічним, що забезпечить нормальне життєзабезпечення підопічного. Можливість особи здійснювати повноваження опікуна перевіряється органом опіки та піклування, який висловлює пропозиції про доцільність призначення опікуна.
Отже, призначення опікуна недієздатної особи здійснюється за поданням органу опіки та піклування, яке повинне відповідати вимогам закону щодо його обґрунтованості та змісту, має бути подано в належній процесуальній формі згідно з вимогами ЦПК України. При внесенні подання орган опіки та піклування має врахувати якнайкращі інтереси особи, над якою встановлюється опіка.
Статтею 64 ЦК України визначено виключний перелік обставин, за яких особа не може бути призначена опікуном чи піклувальником. Так, згідно з положеннями цієї статті, опікуном або піклувальником не може бути фізична особа, яка позбавлена батьківських прав або ж якщо поведінка та інтереси такої особи суперечать інтересам фізичної особи, яка потребує опіки чи піклування.
Системно проаналізувавши зміст зазначених вище норм права, можливо дійти висновку, що призначення опікуна недієздатної особи здійснюється за поданням органу опіки та піклування, яке повинне відповідати вимогам закону щодо його обґрунтованості та змісту, має бути подано в належній процесуальній формі згідно з вимогами ЦПК України. При внесенні подання орган опіки та піклування має якнайкраще врахувати інтереси особи, над якою встановлюється опіка (див. постанову Верховного Суду від 07 квітня 2022 року у справі № 712/10043/20).
Суд першої інстанції при ухваленні рішення у справі, що переглядається, дійшов висновку про задоволення вимог заяви в частині визнання ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , недієздатною. Рішення Фортечного районного суду міста Кропивницького від 25 серпня 2025 року в цій частині в апеляційному порядку не оскаржувалось та не є предметом апеляційного перегляду.
Наявними у матеріалах справи доказами підтверджується, що заявник ОСОБА_1 є сином ОСОБА_2 , якій встановлено інвалідність безстроково у зв`язку з тим, що вона страждає на тяжкий психічний розлад та потребує постійного стороннього догляду, група інвалідності - перша Б з 26 січня 2018 року. Крім того, згідно висновку судово-психіатричного експерта № 232 від 10 червня 2025 року Кропивницької філії судових експертиз Державної установи «Інститут судової психіатрії Міністерства охорони здоров`я України», ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 страждає тяжким хронічним, стійким психічним розладом у формі судинної деменції (згідно МКХ-10,F-01), не може правильно сприймати, запам`ятовувати, відображати навколишні події, до самостійного життєзабезпечення не здатна, потребує постійного стороннього догляду (а.с.117-118).
Відповідно до Витягу з рішення виконавчого комітету Фортечної районної у місті Кропивницькому ради від 15 квітня 2025 року № 12 «Про затвердження висновків опікунської ради при виконавчому комітеті Фортечної районної у місті Кропивницькому ради», подано кандидатуру ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , щодо призначення його опікуном матері ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у разі визнання її в судовому порядку недієздатною (а.с.130а).
Місцевий суд критично оцінив рішення виконавчого комітету Фортечної районної у місті Кропивницькому ради від 15 квітня 2025 року № 12 «Про затвердження висновків опікунської ради при виконавчому комітеті Фортечної районної у місті Кропивницькому ради», в якому подано кандидатуру ОСОБА_1 щодо призначення його опікуном матері, у разі визнання її в судовому порядку недієздатною, врахувавши, що ОСОБА_1 є мобілізованим та проходить службу в ЗСУ.
Колегія суддів погоджується з такою оцінкою вказаного висновку, оскільки цей висновок не містить обґрунтувань, з посиланням на наявні докази щодо можливості заявника бути опікуном та визначення конкретних обставин, які зумовлюють необхідність такого призначення, а лише вказує на можливість заявника бути опікуном. 
Тобто об`єктивних підстав призначення недієздатній ОСОБА_2 опікуна в особі заявника у зазначеному висновку не міститься.
Аналіз наведених Правил дає підстави для висновку, що рішення виконавчого комітету як органу опіки та піклування є дорадчим документом та не тягне за собою виникнення будь-яких прав чи обов`язків у осіб, яких рекомендовано призначити опікунами, таке рішення не порушує прав та обов`язків як опікунів, так і підопічного. Правові наслідки для опікунів, підопічного виникають виключно в результаті постановлення рішення судом, в процесі чого саме і відбувається оцінка усіх доказів у сукупності, зокрема й рішення органу опіки та піклування, яке не має наперед встановленої сили для суду, який розглядає справу і вирішує правове питання призначення опікуна недієздатній особі.
Рішення органу опіки та піклування відповідно до приписів чинного законодавства України не є остаточними рішеннями, такі рішення підлягають оцінці судом під час вирішення питання про призначення опікуна.
Суд першої інстанції під час розгляду даної справи в суді з`ясував, що заявник мобілізований 28 серпня 2024 року та проходить військову службу у в/ч НОМЕР_1 . 
Колегія суддів зауважує, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.
Приватно-правовий інструментарій не повинен використовуватися учасниками сімейних відносин для уникнення виконання встановлених законом обов`язків. Зловживання правом і використання приватно-правового інструментарію всупереч його призначенню проявляється в тому, що: особа використовувала право на зло; наявні негативні наслідки (різного прояву) для інших осіб, держави (негативні наслідки являють собою певний стан, до якого потрапляють інші суб`єкти, чиї права безпосередньо пов`язані з правами особи, яка ними зловживає; цей стан не задовольняє інших суб`єктів; для здійснення ними своїх прав не вистачає певних фактів та/або умов: настання цих фактів/умов безпосередньо залежить від дій іншої особи; інша особа може перебувати у конкретних правовідносинах з цими особами, які потерпають від зловживання нею правом, або не перебувають); враховується правовий статус особи/осіб (особа перебуває у правовідносинах і як їх учасник має уявлення не лише про обсяг своїх прав, а і про обсяг прав інших учасників цих правовідносин та порядок їх набуття та здійснення; особа не вперше перебуває у цих правовідносинах або ці правовідносини є тривалими, або вона є учасником й інших аналогічних правовідносин).
Подібні висновки викладено у постанові Верховного Суду від 10 лютого 2021 року у справі № 754/584 1/17.
Оскільки ОСОБА_1 з серпня 2024 року призваний за мобілізацією та проходить військову службу, вказана обставина унеможливлює фактичне виконання ним обов`язків опікуна його матері ОСОБА_2 , яка потребує постійного догляду.
У постанові Верховного Суду від 28 травня 2025 року у справі № 641/7190/23 зазначено, що саме орган опіки та піклування на підставі звернення особи чоловічої статі призовного віку із заявою про призначення його опікуном недієздатної особи, враховуючи введений у державі воєнний стан та закріплений статтею 65 Конституції України обов`язок щодо захисту Вітчизни, незалежності та територіальної цілісності України, повинен з`ясувати необхідність такого, уникаючи можливих зловживань в цьому питанні, та належно мотивувати своє подання про можливість призначення особи опікуном та, перш за все, необхідність такого.
Хоча законодавство прямо не забороняє військовослужбовцям бути опікунами, фактична можливість виконання обов`язків опікуна в повному обсязі є суттєво обмеженою. Військова служба передбачає часті відрядження, ненормований графік, а в умовах воєнного стану - підвищену ймовірність перебування в зоні бойових дій. Це ставить під сумнів здатність заявника забезпечити постійний та належний догляд за недієздатною особою.
Враховуючи специфіку військової служби, заявник не зможе забезпечити стабільність та безперервність догляду, що є критично важливим для недієздатної особи.
Суд, приймаючи рішення, повинен керуватися насамперед інтересами недієздатної особи. В умовах воєнного стану, коли життя та здоров`я військовослужбовців піддаються підвищеному ризику, призначення заявника опікуном може створити додаткову нестабільність та загрозу для недієздатної особи.
Аргументи заявника про те, що відмовивши у призначенні його опікуном недієздатної з формальних підстав, держава в особі суду не виконала свого «позитивного обов`язку», не заслуговують на увагу, оскільки відмова в задоволенні вимог заявника про призначення його опікуном недієздатної не позбавляє орган опіки та піклування при виконавчому комітеті Фортечної районної ради у місті Кропивницькому обов`язку вирішити питання опіки над недієздатною ОСОБА_2 відповідно до законодавства.
Інші доводи заявника, викладені в апеляційній скарзі, не спростовують установлені обставинами у справі, зводяться до переоцінки доказів і незгоди заявника з висновком суду щодо їх оцінки.
Європейський суд з прав людини вказав, що п. 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Проніна проти України», № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року).
При цьому, колегією суддів ураховано усталену практику Європейського суду з прав людини, який неодноразово відзначав, що рішення національного суду повинно містити мотиви, які достатні для того, щоб відповісти на істотні аспекти доводів сторін (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Руїз Торія проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain, п. п. 29 - 30).
Висновки за результатами розгляду апеляційної скарги.
Виходячи з викладеного, судом першої інстанції правильно визначено характер правовідносин між сторонами, вірно застосовано закон, що їх регулює, повно і всебічно досліджено матеріали справи та надано належну правову оцінку доводам сторін і зібраним у справі доказам, не порушено норми процесуального права.
З підстав, передбачених статтею ст. 375 ЦПК України, апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.
Керуючись ст. 367, 368, 371, 374, 375, 381-384, 389, 390 ЦПК України, Кропивницький апеляційний суд

УХВАЛИВ:
Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Цехмістер Євгеній Володимирович, залишити без задоволення.
Рішення Фортечного районного суду міста Кропивницького від 25 серпня 2025 року залишити без змін.
Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її ухвалення і може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.
Повна постанова складена 02.02.2026.

Головуючий С. М. Єгорова

Судді Л. М. Дьомич

О. І. Чельник