Справа №345/7092/25 
Провадження № 2/345/422/2026

Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12.01.2026 р. м.Калуш

Калуський міськрайонний суд Івано-Франківської області в складі головуючого судді Юрчака Л.Б., з участю секретаря судового засідання Пилипів Н.П., розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 , представника позивача - адвоката Жовніра М.Й. до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -
В С Т А Н О В И В :
ОСОБА_1 звернувся до суду з вищевказаним позовом посилаючись на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його мати ОСОБА_3 . Після її смерті відкрилась спадщина на спадкове майно, на яке померла залишила заповіт, за яким все майно, де б воно не знаходилось і з чого б не складалось, заповіла позивачу. 17.11.2025 року відповідач подав нотаріусу заяву про відмову від прийняття спадщини після смерті матері - ОСОБА_3 , тому за ствердженням позивача він є єдиним спадкоємцем за заповітом на майно, яке на день смерті належало його матері. 17.11.2025 року позивач звернувся до нотаріальної контори про прийняття спадщини після смерті спадкодавця. Однак йому було відмовлено у зв`язку з тим, що у встановлений законом строк він не прийняв спадщину після смерті ОСОБА_4 та рекомендував звернутись до суду для визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини. Вважає, що строк звернення до нотаріальної контори після смерті матері він пропустив по поважній причині, а саме що йому не було відомо про існування заповіту, а також що він переніс захворювання, що потребувало лікування. На підставі наведеного, позивач звернувся до суду та просить встановити додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини терміном 1 місяць.
Позивач та його представник в судове засідання не з`явилися, однак його представник - адвокат Жовнір М.Й. подав суду заяву про розгляд справи за відсутності сторін, позовну заяву підтримує і просить суд її задоволити у повному обсязі. 
Відповідач також не з`явився в судове засідання, однак подав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги визнав та просить суд їх задоволити в повному обсязі. Також відповідач вказав, що процесуальні наслідки визнання позову йому роз?яснені та зрозумілі.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу, розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення, виходячи з наступних підстав.
Пунктом 1 ч. 2 ст. 16 ЦК України визнання прав передбачено як спосіб захисту цивільних прав та інтересів.
Відповідно до вимог ст. 12 Цивільного процесуального кодексу України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін.
Згідно зі ст. 13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи в межах заявлених вимог і на підставі наданих сторонами та іншими учасниками процесу доказів.
Ст. 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.
Ч. 1 ст. 206 ЦПК передбачено право відповідача визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві.
У судовому засіданні встановлено, що 03.11.2011 року мати позивача ОСОБА_3 склала заповіт у присутності двох свідків, ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , за яким все майно, де б воно не знаходилось і з чого б не складалось, заповіла позивачу, ОСОБА_1 , що підтверджується копією заповіту від 03.11.2011 р., який посвідчено секретарем Войнилівскої селищної ради Калуського району Івано-Франківської області Джус Л.Ф. ( а.с. 11).
ІНФОРМАЦІЯ_1 мати позивача померла, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , виданим 21.02.2025 року Калуським відділом реєстрації актів цивільного стану у Калуському районі Івано-Франківської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (а.с. 10). 
17.11.2025 року відповідач подав нотаріусу заяву про відмову від прийняття спадщини після смерті матері - ОСОБА_3 , що підтверджується копією заяви відповідача до нотаріуса за № 354 від 17.11.2025 року (а.с 14).
17.11.2025 року позивач звернувся з заявою до приватного нотаріуса Калуського районного нотаріального округу Івано-Франківської області Гошовської С.В. про прийняття спадщини після смерті спадкодавця після смерті ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Приватний нотаріус Калуського районного нотаріального округу Івано-Франківської області Гошовська С.В., своїм листом № 381/02-14 від 28.11.2025 р. повідомила, що видати свідоцтво про право на спадщину за заповітом після смерті ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , неможливо, оскільки ОСОБА_1 , як спадкоємцем, пропущено встановлений законом строк для прийняття спадщини(а.с. 15).
Ст. 1216 ЦК України визначено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).
Згідно зі ст. 1268 ЦК України спадкоємець за законом чи заповітом має право прийняти спадщину або не прийняти її.
У відповідності до ст.ст. 1269, 1270 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав спільно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто протягом шести місяців з час відкриття спадщини.
Пленум Верховного Суду України в п.24 постанови "Про судову практику у справах про спадкування" №7 від 30 травня 2008 року роз`яснив, що вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на чинення цих дій.
За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).
Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.
Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17.
Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень ст. 60 ЦПК України докази в їх сукупності, оскільки позивач пропустив строк прийняття спадщини, то суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними, а позов задовольнити, та визначити йому додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини.
Задовольняючи позов суд враховує, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними.
У відповідності до поданої заяви у відповідача відсутні претензії щодо визначення позивачу додаткового строку для прийняття спадщини позивачем, він визнає позов.
Факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування, тому суд приходить до висновку, що позов обґрунтований, підтверджений матеріалами справи та підлягає задоволенню.
За таких обставин, суд визнає поважними причини пропуску строку прийняття спадщини, оскільки зазначені обставини ніким не спростовані, відповідачем було визнано позов, позивачем не було заявлено відмови від спадщини та надає додатковий строк для подання заяви в нотаріальну контору.
Крім того, суд звертає увагу на те, що визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не вирішує питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, установленому статтею 1269 ЦК України, звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається таким, що прийняв спадщину.
На підставі викладеного, ст.ст. 1268, 1270, 1272 ЦК України, керуючись ст.ст. 206, 259, 263-265 ЦПК України, суд, -
У Х В А Л И В:
Позов ОСОБА_1 , представника позивача - адвоката Жовніра М.Й. до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.
Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , додатковий строк тривалістю один місяць, для подання до приватного нотаріуса Калуського районного нотаріального округу Івано-Франківської області Гошовської С.В. заяви про прийняття спадщини, яка відрилась після смерті ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 . 
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Рішення може бути оскаржене до Івано-Франківського апеляційного суду, шляхом подачі апеляційної скарги через Калуський міськрайонний суд Івано-Франківської області на рішення суду протягом тридцяти днів з дня його складення. Учасник справи, якому рішення не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому рішення суду.

Суддя: