ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 січня 2026 року	справа № 380/14400/24	

Львівський окружний адміністративний суд у складі:
головуючої судді: Кисильової О.Й.,
розглянувши у письмовому провадженні у місті Львові за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Агролайф корми" до Головного управління ДПС у Львівській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,

в с т а н о в и в :

Товариство з обмеженою відповідальністю "Агролайф корми" (далі - позивач) звернулося до суду із позовом до Головного управління ДПС у Львівській області (далі - відповідач), в якому просить визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 06.06.2024 № 0252680410.
Ухвалою від 12.07.2024 відкрито провадження у справі за правилами спрощеного провадження без виклику сторін (у письмовому провадженні).
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що спірним ППР від 06.06.2024 № 0252680410 до Товариства застосований штраф за несвоєчасну реєстрацію податкових накладних. Позивач вважає ППР протиправним, оскільки камеральна перевірка, за результатами проведення якої складений Акт перевірки від 30.04.2024 № 18886/13-01-04-10/36874925, проведена поза межами встановленого законодавством строку. Зазначає, що згідно додатку до податкового повідомлення-рішення від 06.06.2024 № 0252680410 податкові накладні № 366 від 19.02.2024, № 581 від 28.02.2024, № 447 від 22.02.2024, № 595 від 29.02.2024, № 400 від 20.02.2024, № 354 від 29.02.2024, № 354 від 29.02.2024, № 451 від 22.02.2024, № 413 від 21.02.2024 були зареєстровані 03.04.2023 у період часу з 06:41 год по 06:42 год, а кількість днів порушення термінів реєстрації визначено в кількості "16". Відтак це свідчить про те, що по-перше реєстрація вище перелічених податкових накладних відбувалися поза межами робочого часу (операційного дня) всупереч законодавству, а по-друге про те, що фактичне прострочення було в кількості на один день менше - тобто 15 днів, а відтак штрафна санкція повинна застосовуватися в меншому розмірі. По вказаних податкових накладних за 15 днів пропуску строку реєстрації контролюючий орган повинен був обраховувати штраф у розмірі 2%, а не 5%. З огляду на викладене, вважає неправомірним розрахунок суми штрафу в оскаржуваному податковому повідомленні-рішенні від 06.06.2024 № 0252680410. 
Позивач зауважує, що у зв`язку із збройним вторгненням Російської Федерації в Україну останніми місяцями дуже часто відбуваються атаки ракетами, дронами-камікадзе, шахедами, що тягне за собою постійне оголошення повітряних тривог, відключення електроенергії, підвищення тарифів та вартості всіх комунальних послуг. Екстрені та погодинні відключення енерго- та теплопостачання, і комендантська година, також, вкрай ускладнили роботу товариства. Важкість пристосування до нових умов життя вкрай ускладнило можливість вчасного виконання обов`язків, у тому числі щодо своєчасної реєстрації податкових накладних та ведення бізнесу в цілому.
Із наведених підстав, просить позов задовольнити.
Відповідач подав відзив на позовну заяву, в якому заперечує проти задоволення позову, мотивуючи тим, що згідно Порядку № 225 у разі неможливості виконання платником податків податкового обов`язку, позивач повинен подати письмову заяву до контролюючого органу про відсутність такої можливості. А при відсутності у платника податків, у тому числі щодо своєї філії, представництва, відокремленого чи іншого структурного підрозділу, можливості подати таку заяву та відповідні документи (копії документів), інформацію у строки, визначені п. 3 розд. ІІ Порядку, платник податків подає заяву та відповідні документи (копії документів), інформацію одночасно з набуттям можливості виконання одного із податкових обов`язків (реєстрації податкової накладної, подання звітності, сплати невиконаного податкового зобов`язання тощо таким платником податку, передбачених ПКУ або іншим законодавством, контроль за виконанням якого покладено на контролюючий орган, але не пізніше 60 календарних днів з першого дня місяця, наступного за місяцем відновлення таких можливостей платника податків.
Отже, якщо у платника податків, у тому числі щодо своєї філії, представництва, відокремленого чи іншого структурного підрозділу, відсутня можливість подати до контролюючого органу заяву та відповідні документи (копії документів), що підтверджують неможливість виконання податкового обов`язку, такий платник податків має це зробити одночасно з набуттям можливості виконання одного із податкових обов`язків (реєстрації податкової накладної, подання звітності, сплати невиконаного податкового зобов`язання тощо), але не пізніше 60 календарних днів з першого дня місяця, наступного за місяцем відновлення таких можливостей.
Відповідач наголошує, що інформація в Журналі реєстрації рішень/попередніх рішень щодо можливості чи неможливості своєчасного виконання платником податків свого податкового обов`язку ІКС "Податковий блок» " щодо подання ТОВ "Агролайф корми" (код ЄДРПОУ 36874925) заяви щодо неможливості виконання податкових зобов`язань, відсутня.
Із вказаних підстав просить відмовити у задоволенні позову.
У додаткових поясненнях Головне управління ДПС у Львівській області вказує, що у позовній заяві ТОВ "Агролайф корми" зазначає: "згідно додатку до податкового повідомлення рішення від 06 червня 2024 року № 0252680410 податкові накладні №366 від 19.02.2024 року, № 581 від 28.02.2024 року, №447 від 22.02.2024 року, № 595 від 29.02.2024 року, № 400 від 20.02.2024 року, № 354 від 29.02.2024 року, № 354 від 29.02.2024 року, №451 від 22.02.2024 року, № 413 від 21.02.2024 року були зареєстровані 03 квітня 2023 року в період часу з 06:41 год по 06:42 год, а кількість днів порушення термінів реєстрації визначено в кількості "16". Відтак це свідчить про те, що по-перше реєстрація вищеперелічених податкових накладних відбувалися поза межами робочого часу (операційного дня) всупереч законодавству, а по-друге про те що фактичне прострочення було в кількості на один день менше - тобто 15 днів, а відтак штрафна санкція повинна була застосовуватися в меншому розмірі".
Проте відповідач наголошує, що з долучених позивачем 24.09.2024 до матеріалів справи квитанціях про реєстрацію податкових накладних чітко вбачається, що: ПН №366 від 19.02.2024 була зареєстрована 03.04.2024 о 18:41:45 год; ПН № 581 від 28.02.2024 була зареєстрована 03.04.2024 о 18:41:35 год, ПН № 447 від 22.02.2024 була зареєстрована 03.04.2024 о 18:41:23 год; ПН № 595 від 29.02.2024 була зареєстрована 03.04.2024 о 18:41:42 год; ПН № 400 від 20.02.2024 була зареєстрована 03.04.2024 о 18:41:32 год; ПН № 354 від 19.02.2024 була зареєстрована 03.04.2024 о 18:41:56 год; ПН № 451 від 22.02.2024 була зареєстрована 03.04.2024 о 18:42:03 год; ПН № 413 від 21.02.2024 була зареєстрована 03.04.2024 о 18:41:55 год. Отже, позивач, отримавши від податкового органу квитанції про реєстрацію податкових накладних, продовжував стверджувати, що реєстрація податкових накладних відбувалась поза межами робочого часу, що, як вбачається з поданих ним же квитанцій, не відповідає дійсності.
Розглянувши наявні у справі документи, з`ясувавши фактичні обставини справи, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду спору по суті, проаналізувавши норми законодавства які регулюють спірні відносини та їх застосування сторонами, суд зазначає наступне.
Головне управлінням ДПС у Львівській області 30.04.2024 провело камеральну перевірку ТОВ "Агролайф корми" (код ЄДРПОУ 36874925) з питань дотримання термінів реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до таких податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних. 
За результатами перевірки складений Акт № 18886/13-01-04-10/36874922 від 30.04.2024 (далі – Акт перевірки № 18886), яким встановлено порушення вимог, передбачених пунктом 201.10 статті 201 та/або пункту 192.1 статті 192 Кодексу щодо граничних термінів реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних за період січень 2024 року – березень 2024 року на суму 8951574,38 грн.
На підставі Акту перевірки № 18886 Головне управління ДПС у Львівській області прийняло податкове повідомлення-рішення № 0252680410 від 06.06.2024 про нарахування ТОВ "Агролайф корми" штрафних санкцій на загальну суму 463 205,86 грн, застосованих відповідно до п. 120.1 .1 ст. 1201 ПК України, за затримку реєстрації податкових накладних.
Не погодившись із цим ППР, позивач звернувся до суду.
Основними доводами представника позивача щодо протиправності оскаржуваного податкового повідомлення-рішення є:
- проведення камеральної перевірки поза межами відведених для цього виду перевірки строків;
- невірне застосування податковим органом відсоткового розміру штрафної санкції за порушення термінів реєстрації податкових накладних № 366 від 19.02.2024, № 581 від 28.02.2024, № 447 від 22.02.2024, № 595 від 29.02.2024, № 400 від 20.02.2024, № 354 від 29.02.2024, № 354 від 29.02.2024, № 451 від 22.02.2024, № 413 від 21.02.2024;
- наявність об`єктивних причин, зумовлених введенням воєнного стану (часті оголошення сигналу "Повітряна тривога", відключення електропостання тощо), які перешкоджали своєчасному виконанню позивачем обов`язків.
Надаючи оцінку позиціям сторін у справі, суд враховує такі обставини та застосовує наступні правові норми.
Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює та визначає Податковий кодекс України від 02.12.2010 № 2755-VI (далі - ПК України)
Відповідно до статті 67 Конституції України кожен зобов`язаний сплачувати податки і збори в порядку і розмірах, встановлених законом.
Контролюючі органи мають право проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків (крім Національного банку України), у тому числі після проведення процедур митного контролю та/або митного оформлення (пп. 20.1.4 п. 20.1 ст. 20 ПК України).
Відповідно до пп. 20.1.4 п. 20.1 ст. 20 ПК України визначено права контролюючих органів, контролюючі органи мають право, зокрема, проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків.
Пунктом 75.1 статті 75 ПК України передбачено, що контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.
Так, камеральною, відповідно до підпункту 75.1.1. пункту 75.1 статті 75 ПК України, вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального та спирту етилового, даних СОД РРО, даних Єдиного реєстру ліцензіатів та місць обігу пального та Єдиного реєстру ліцензіатів з виробництва та обігу спирту етилового, спиртових дистилятів, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, тютюнової сировини та рідин, що використовуються в електронних сигаретах.
Пунктом 76.1. ст. 76 ПК України передбачено, що камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) такого органу або направлення на її проведення.
Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком.
Згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки не обов`язкова.
Порядок оформлення результатів камеральної перевірки здійснюється відповідно до вимог статті 86 ПК України (пункт 76.2. статті 76 ПК України).
Пунктом 76.3 статті 76 ПК України визначено, що камеральна перевірка податкової декларації або уточнюючого розрахунку може бути проведена лише протягом 30 календарних днів, що настають за останнім днем граничного строку їх подання, а якщо такі документи були надані пізніше, - за днем їх фактичного подання, крім камеральної перевірки податкової декларації або уточнюючого розрахунку (у разі подання), у складі яких подано заяву про повернення суми бюджетного відшкодування, строк проведення якої визначений статтею 200 цього Кодексу.
Камеральна перевірка з інших питань проводиться з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 ПК України.
Відповідно абзацу 1-3 пункту 102.1 статті 102 ПК України контролюючий орган, крім випадків, визначених пунктом 102.2 статті 102 цього ж Кодексу, має право провести перевірку та самостійно визначити суму грошових зобов`язань платника податків у випадках, визначених Кодексу, не пізніше закінчення 1095 дня (2555 дня - у разі проведення перевірки операції відповідно до статей 39 і 39-2 цього ж Кодексу), що настає за останнім днем граничного строку подання податкової декларації, звіту про використання доходів (прибутків) неприбуткової організації, визначеної пунктом 133.4 статті 133 ПК України, та/або граничного строку сплати грошових зобов`язань, нарахованих контролюючим органом, а якщо така податкова декларація була надана пізніше, - за днем її фактичного подання.
Якщо протягом зазначеного строку контролюючий орган не визначає суму грошових зобов`язань, платник податків вважається вільним від такого грошового зобов`язання (в тому числі від нарахованої пені), а спір стосовно такої декларації та/або податкового повідомлення не підлягає розгляду в адміністративному або судовому порядку.
У разі подання платником податку уточнюючого розрахунку до податкової декларації або уточнюючої декларації контролюючий орган має право визначити суму податкових зобов`язань в межах поданих уточнень, за такою податковою декларацією протягом 1095 днів (2555 днів - у разі проведення перевірки відповідно до статей 39 і 39-2 цього ж Кодексу) з дня подання уточнюючого розрахунку (декларації).
У разі виявлення за результатами перевірки порушень інших вимог податкового законодавства, безпосередньо не пов`язаних з декларуванням податкових зобов`язань платником податків, а також порушень вимог іншого, крім податкового, законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, контролюючий орган, крім випадків, визначених пунктом 102.2 статті 102 ПК України, має право самостійно визначити суму штрафних санкцій (фінансових санкцій, штрафів) платника податків не пізніше 1095 днів з дня вчинення відповідного правопорушення.
Аналіз наведених норм ПК України дає суду підстави для висновку, що законодавець розмежував випадки проведення камеральної перевірки податкової декларації (30 календарних днів, що настають за останнім днем граничного строку їх подання, а якщо такі документи були надані пізніше, - за днем їх фактичного подання) та інші випадки, до яких можна віднести проведення камеральної перевірки своєчасності сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання, яка проводиться з урахуванням строку давності, визначеного статей 102 цього ПК України, тобто не пізніше закінчення 1095 дня (з дня сплати).
Аналогічний правовий висновок щодо визначення строку проведення камеральної перевірки зроблено Верховним Судом у постанові від 24.07.2023 у справі № 821/850/18.
Водночас, період дії правового режиму воєнного, надзвичайного стану, що вводиться в Україні, зупиняється перебіг строків, визначених ПК України, іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, крім випадків, передбачених ПК України (п. 102.9 ст. 102 ПК України).
Тимчасово, на період до припинення або скасування воєнного стану на території України, враховуючи положення підпункту 69.2 пункту 69 підрозділу 10 розділу "Перехідні положення" ПК України, не зупиняється проведення, зокрема, камеральних перевірок.
З урахуванням наведеного, камеральна перевірка своєчасної сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання проводиться виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах контролюючого органу і контролюючий орган має право провести таку камеральну перевірку протягом 1095 календарних днів з дня фактичної сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання (з дня вчинення правопорушення) та після закінчення строку давності (1095 днів), який припадає на період дії воєнного стану, при цьому строки давності, визначені статтею 102 ПК України (1095 днів), збільшуються на весь період дії воєнного стану.
Відтак, суд не погоджується із твердженнями позивача про порушення податковим органом строків проведення камеральної перевірки.
Пунктом 201.10 статті 201 ПК України визначено, що реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у ЄРПН повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків: для податкових накладних/ розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені; для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені.
Законом України "Про внесення змін до розділу ХХ "Перехідні положення" ПК України щодо відновлення обмеження перебування грального бізнесу на спрощеній системі оподаткування" від 12.01.2023 № 2876-ІХ підрозділ 2 розділу XX ПК України доповнено пунктами 89 та 90, якими на період дії воєнного стану та протягом шести місяців після місяця, в якому воєнний стан буде припинено або скасовано, збільшено граничні строки реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до ПН у ЄРПН, встановлені пунктом 201.10 статті 201 ПК України, та зменшено розміри штрафів за їх порушення, які встановлено пунктом 1201.1 статті 1201 ПК України.
Визначені пунктом 89 підрозділу 2 розділу XX ПК України строки реєстрації в ЄРПН застосовуються до податкових накладних/розрахунків коригування, граничний термін реєстрації в ЄРПН яких припадає на період з дати набрання чинності Законом від 12.01.2023 № 2876-ІХ (тобто з датою складання починаючи з 16 січня 2023 року), та діють тимчасово протягом дії воєнного стану в Україні та шести місяців після місяця, в якому воєнний стан буде припинено або скасовано, та становлять:
для ПН/РК, складених з 01 по 15 календарний день (включно) календарного місяця - до 05 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені;
для ПН/РК, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця до 18 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені;
для РК, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, складеної на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їхньому постачальнику - протягом 18 календарних днів з дня отримання такого РК до ПН отримувачем (покупцем).
Згідно з п. 1201.1 ст. 1201 ПК України, порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, тягне за собою накладення штрафу в розмірі:
до 15 календарних днів - 10 % суми ПДВ, зазначеної у таких ПН/РК;
від 16 до 30 календарних днів - 20 % такої суми ПДВ;
від 31 до 60 календарних днів - 30 % такої суми ПДВ;
від 61 до 365 календарних днів - 40 % такої суми ПДВ;
на 366 і більше календарних днів - 50 % такої суми ПДВ.
Відповідно до п. 90 підрозділу 2 розділу XX ПК України штраф за порушення платником податку граничних строків реєстрації ПН/РК у ЄРПН, передбачених пунктом 89 підрозділу 2 розділу XX Кодексу, встановлюється у таких розмірах:
до 15 календарних днів - 2 % суми ПДВ, зазначеної у таких ПН/РК;
від 16 до 30 календарних днів - 5 % такої суми ПДВ;
від 31 до 60 календарних днів - 10 % такої суми ПДВ;
від 61 до 365 календарних днів - 15 % такої суми ПДВ;
на 366 і більше календарних днів - 25 % такої суми ПДВ.
Тобто, штрафи у розмірах, встановлених пунктом 90 підрозділу 2 розділу XX ПК України, застосовуються у разі порушення платником податку передбачених пунктом 89 підрозділу 2 розділу XX Кодексу граничних строків реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування у ЄРПН із датою складання починаючи з 16.01.2023 року.
Суд зауважує, що позивач у позовній заяві вказує, що "…податкові накладні № 366 від 19.02.2024 року, № 581 від 28.02.2024 року, № 447 від 22.02.2024 року, №595 від 29.02.2024 року, № 400 від 20.02.2024 року, № 354 від 29.02.2024 року, № 354 від 29.02.2024 року, № 451 від 22.02.2024 року, № 413 від 21.02.2024 року були зареєстровані 03 квітня 2023 року в період часу з 06:41 год по 06:42 год, а кількість днів порушення термінів реєстрації визначено в кількості "16". Відтак це свідчить про те, що по-перше реєстрація вище перелічених податкових накладних відбувалися поза межами робочого часу (операційного дня) всупереч законодавству, а по-друге про те що фактичне прострочення було в кількості на один день менше - тобто 15 днів, а відтак штрафна санкція повинна була застосовуватися в меншому розмірі…".
Ухвалою від 16.09.2024 суд витребував у ТОВ "Агролайф корми" копії квитанцій про прийняття на реєстрацію податкових накладних, зазначених у Акті від 30.04.2024 №18886/13-01-04-10/36874925.
З досліджених копій квитанцій суд встановив наступне:
- податкова накладна № 366 від 19.02.2024 зареєстрована 03.04.2024 о 18:41 год;
- податкова накладна № 581 від 28.02.2024 зареєстрована 03.04.2024 о 18:41 год;
- податкова накладна №447 від 22.02.2024 зареєстрована 03.04.2024 о 18:41 год;
- податкова накладна № 595 від 29.02.2024 зареєстрована 03.04.2024 о 18:41 год;
- податкова накладна № 400 від 20.02.2024 зареєстрована 03.04.2024 о 18:41 год;
- податкова накладна № 354 від 19.02.2024 зареєстрована 03.04.2024 о 18:41 год
- податкова накладна № 451 від 22.02.2024 зареєстрована 03.04.2024 о 18:42 год;
- податкова накладна № 413 від 21.02.2024 зареєстрована 03.04.2024 о 18:41 год.
Як стверджує позивач, реєстрація вказаних податкових накладних відбувалися поза межами робочого часу (операційного дня) всупереч законодавству, відтак фактичне прострочення було в кількості на один день менше - тобто 15 днів, а відтак штрафна санкція повинна була застосовуватися в меншому розмірі.
Суд не погоджується із таким твердженнями позивача з огляду на наступне.
Подання електронних документів засобами телекомунікаційного зв`язку до контролюючих органів здійснюється відповідно до вимог Податкового кодексу з урахуванням Законів України від 22.05.2003 № 851-ІУ "Про електронні документи та електронний документообіг" (зі змінами), від 22.05.2003 № 852-ІУ "Про електронний цифровий підпис", наказу Міністерства фінансів України "Про затвердження Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами" від 06.06.2017 № 557 (далі - Наказ № 557).
Реєстрація податкових накладних/розрахунків коригування кількісних та вартісних показників у Єдиному реєстрі податкових накладних здійснюється відповідно до вимог Кодексу та Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 № 1246 (зі змінами) (далі – Порядок № 1246).
Платники податків для формування електронних документів самостійно на власний розсуд можуть обрати будь-яке програмне забезпечення, яке формує вихідний файл відповідно до затвердженого формату (стандарту).
Відповідно до п. 11 Порядку після накладення електронного цифрового підпису платник податку здійснює шифрування податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі та надсилає їх ДФС за допомогою засобів інформаційних, телекомунікаційних, інформаційно-телекомунікаційних систем.
Відповідно до п. 8 р. ІІ Наказу № 557 у разі коли адресатом є контролюючий орган, після надходження електронного документа здійснюється його автоматизована перевірка (яка проводиться в порядку визначеному п. 10 Р.ІІ Наказу № 557, п. 11,12 Порядку № 1246).
Відповідно до п. 11 Порядку № 1246 після накладення електронного цифрового підпису платник податку здійснює шифрування податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі та надсилає їх ДФС за допомогою засобів інформаційних, телекомунікаційних, інформаційно-телекомунікаційних систем з урахуванням вимог Законів України "Про електронний цифровий підпис", "Про електронні документи та електронний документообіг"” та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.
Пунктом 12 Порядку передбачено, що після надходження податкової накладної та/ або розрахунку коригування до ДФС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки: відповідності податкової накладної та/або розрахунку коригування затвердженому формату (стандарту); чинності електронного цифрового підпису, порядку його накладення та наявності права підписання посадовою особою платника податку таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; реєстрації особи, що надіслала на реєстрацію податкову накладну та/ або розрахунок коригування, платником податку на момент складення та реєстрації таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192 та пунктом 201.10 статті 201 Кодексу; наявності помилок під час заповнення обов`язкових реквізитів відповідно до пункту 201.1 статті 201 Кодексу; наявності суми податку на додану вартість відповідно до пунктів 200-1.3 і 200-1.9 статті 200-1 Кодексу (для податкових накладних та/або розрахунків коригування, що реєструються після 1 липня 2015 р.); наявності в Реєстрі відомостей, що містяться у податковій накладній, яка коригується; факту реєстрації/зупинення реєстрації/відмови в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування з такими ж реквізитами; наявності підстав для зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування; дотримання вимог Законів України "Про електронний цифровий підпис", "Про електронні документи та електронний документообіг" та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку. За результатами перевірок, визначених п.12 Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування.
Згідно із п. 2 Порядку № 1246 "операційний день - частина дня. протягом якої здійснюються прийняття від платників податку податкових накладних та/або розрахунків коригування та реєстрація або зупинення реєстрації".
Відповідно до п. 3 Порядку № 1246 "операційний день триває в робочі дні з 8 години (10 хвилин до 20 години 00 хвилин. Технічне обслуговування та регламентні роботи, що потребують зупинки Реєстру, не проводяться протягом операційного дня, крім аварійних випадків. Якщо граничні строки реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування припадають на вихідний, святковий або неробочий день, такий день вважається операційним днем".
Пунктом 69.18 підрозд. 10 розд. XX ПК України (у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) передбачено "Установити, що тимчасово, на період до припинення або скасування воєнного, надзвичайного стану на території України, з метою захисту прав платників, збереження та захисту даних надання електронних сервісів та приймання електронних документів від платників податків здійснюються у робочі дні з 8 години до 18 години".
Відповідно до п. 201.10 ст. 201 ПК України якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування, така податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Суд погоджується із позивачем, що пункт 69.18 ПКУ хоч і обмежив час надсилання електронних документів, тим самим обмеживши права платників податків, проте, ця норма не встановила "нового" чи "тимчасового" визначення терміну "операційний день". 
Кабінет Міністрів України не вносив змін до Порядку № 1246, адже п. 69.18 не встановлює нових правил сплати ПДВ чи реєстрації податкових накладних. Отже, "операційний день" юридично залишається визначений Постановою № 1246, тобто до 20.00.
Отже, суд вважає, що податкові накладні, складені у період 15 – 29 лютого 2024 року повинні бути подані на реєстрацію до 18.03.2024. Проте, оскільки податкові накладні № 366 від 19.02.2024, № 581 від 28.02.2024 , № 447 від 22.02.2024, № 595 від 29.02.2024 , № 400 від 20.02.2024, № 354 від 19.02.2024, № 451 від 22.02.2024, № 413 від 21.02.2024 були подані на реєстрацію 03.04.2024 та зареєстровані в проміжку з 18:41-18:42 год, то кількість прострочених днів складає 16 днів (з 19.03.2024 по 03.04.2024). 

Щодо покликання позивача на постійні оголошення повітряної тривоги, відключення електроенергії, підвищення тарифів та вартості всіх комунальних послуг, що вкрай ускладнили роботу товариства та унеможливило вчасне виконання обов`язків, в тому числі по реєстрації податкових накладних та ведення бізнесу в цілому, суд зазначає таке. 
У зв`язку із набранням чинності 27.05.2022 Закону №2260-IX підпункт 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ ПК України викладено у такій редакції:
"У разі відсутності у платника податків можливості своєчасно виконати свій податковий обов`язок щодо дотримання термінів сплати податків та зборів, подання звітності, у тому числі звітності, передбаченої пунктом 46.2 статті 46 цього Кодексу, реєстрації у відповідних реєстрах податкових або акцизних накладних, розрахунків коригування, подання електронних документів, що містять дані про фактичні залишки пального та обсяг обігу пального або спирту етилового тощо, платники податків звільняються від передбаченої цим Кодексом відповідальності з обов`язковим виконанням таких обов`язків протягом шести місяців після припинення або скасування воєнного стану в Україні.
Платники податків, які мають можливість своєчасно виконувати податкові обов`язки щодо дотримання термінів сплати податків та зборів, подання звітності, у тому числі звітності, передбаченої пунктом 46.2 статті 46 цього Кодексу, реєстрації у відповідних реєстрах податкових накладних, розрахунків коригування, звільняються від відповідальності за несвоєчасне виконання таких обов`язків, граничний термін виконання яких припадає на період починаючи з 24 лютого 2022 року до дня набрання чинності Законом України "Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо особливостей податкового адміністрування податків, зборів та єдиного внеску під час дії воєнного, надзвичайного стану" за умови реєстрації такими платниками податкових накладних та розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних до 15 липня 2022 року, подання податкової звітності до 20 липня 2022 року та сплати податків та зборів у строк не пізніше 31 липня 2022 року.
Порядок підтвердження можливості чи неможливості виконання платником податків обов`язків, визначених у цьому підпункті, та перелік документів на підтвердження затверджується центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику".
Так, згідно з підпунктом 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу Перехідні положення Податкового кодексу України та підпунктом 5 пункту 4 Положення про Міністерство фінансів України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 20 серпня 2014 року №375, на період до припинення або скасування воєнного стану на території України наказом Міністерства фінансів України від 29.07.2022 № 225 затверджені:
Порядок підтвердження можливості чи неможливості виконання платником податків обов`язків, визначених у підпункті 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу Перехідні положення Податкового кодексу України;
Перелік документів, що підтверджують неможливість платника податків юридичної особи, зокрема щодо своєї філії, представництва, відокремленого чи іншого структурного підрозділу, своєчасно виконати свій податковий обов`язок, у тому числі обов`язок податкового агента;
Перелік документів, що підтверджують неможливість платника податків фізичної особи, зокрема самозайнятої особи, своєчасно виконати свій податковий обов`язок, у тому числі обов`язок податкового агента.
Згідно з пунктами 1, 2 розділу І "Порядку підтвердження можливості чи неможливості виконання платником податків обов`язків, визначених у підпункті 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX "Перехідні положення" Податкового кодексу України", затвердженого 29.07.2022 наказом Міністерства фінансів України №225 (надалі, також - Порядок №225), цей Порядок розроблено відповідно до підпункту 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу Перехідні положення Податкового кодексу України (далі Кодекс) з метою тимчасового, на період до припинення або скасування воєнного стану на території України, підтвердження платниками податків можливості чи неможливості своєчасного виконання податкового обов`язку щодо дотримання термінів сплати податків та зборів, подання звітності, у тому числі звітності, передбаченої пунктом 46.2 статті 46 глави 2 розділуКодексу, реєстрації у відповідних реєстрах податкових або акцизних накладних, розрахунків коригування, подання електронних документів, що містять дані про фактичні залишки пального та обсяг обігу пального або спирту етилового тощо. Дія цього Порядку поширюється на платників податків фізичних осіб резидентів України, зокрема самозайнятих осіб, юридичних осіб (резидентів і нерезидентів України) та їх відокремлені підрозділи, які мають, одержують (передають) об`єкти оподаткування або провадять діяльність (операції), що є об`єктом оподаткування, та на яких покладено обов`язок зі сплати податків та зборів, подання звітності, виконання інших обов`язків, передбачених Кодексом або іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.
Розділом II Порядку підтвердження можливості чи неможливості виконання платником податків податкових обов`язків та спосіб інформування контролюючих органів передбачені підстави неможливості виконання платниками податків юридичними особами та їх відокремленими підрозділами податкових обов`язків (у тому числі обов`язків податкових агентів) є:
1) втрата (знищення чи зіпсуття) первинних документів, комп`ютерного та іншого обладнання внаслідок бойових дій, терористичних актів, диверсій, спричинених військовою агресією російської федерації;
2) неможливість використати чи вивезти документи, комп`ютерне та інше обладнання внаслідок ведення бойових дій, терористичних актів, диверсій, спричинених військовою агресією російської федерації;
3) використання чи вивезення документів, комп`ютерного або іншого обладнання, пов`язане з ризиком для життя чи здоров`я посадової особи платника податків або неможливе у зв`язку з встановленням уповноваженими органами державної влади відповідно до закону в умовах воєнного стану заборон та/або обмежень;
4) можливість витоку інформації щодо обсягів та місць зберігання пального або спирту етилового та їх знищення надалі внаслідок складання та реєстрації акцизних накладних, та/або подання електронних документів, що містять дані про фактичні залишки пального та обсяг обігу пального або спирту етилового, та/або подання заявки на переміщення пального або спирту етилового транспортними засобами, що не є акцизними складами пересувними тощо (виключно в частині виконання визначених цим абзацом обов`язків);
5) відсутність у платника податків інших посадових осіб, уповноважених відповідно до законодавства нараховувати, стягувати та вносити до бюджету податки, збори, а також вести бухгалтерський облік, складати та подавати податкову та фінансову звітність, відсутність можливості у власника призначити таких посадових осіб за умови відсутності у такого платника податків об`єктів оподаткування, або показників, які підлягають декларуванню, відповідно до вимог цього Кодексу, може бути пов`язана з такими обставинами:
посадова особа є одночасно одним із власників юридичної особи за умови, що відсутність такого співвласника (акціонера, учасника, засновника) унеможливлює прийняття рішення про призначення на постійній або тимчасовій основі іншої посадової особи;
юридична особа заснована на власності окремої фізичної особи, яка одночасно є єдиною посадовою особою такої юридичної особи.
6) перебування (податкова адреса платника податків та/або фактичне знаходження / знаходження виробничих потужностей тощо) на території населеного пункту, у якому ведуться воєнні (бойові) дії, який (які) знаходиться в оточенні (блокуванні) або тимчасово окупований збройними формуваннями російської федерації;
7) інші обставини непереборної сили (форс-мажорні обставини), підтверджені документально.
До платників податків, у тому числі щодо своєї філії, представництва, відокремленого чи іншого структурного підрозділу, які на дату набрання чинності цим Порядком мають можливість подати до контролюючого органу заяву та документи (копії документів), інформацію про відсутність можливості виконання податкових обов`язків, застосовуються такі правила.
Наказом Міністерства фінансів України від 29.07.2022 № 225 затверджений Перелік документів, що підтверджують неможливість платника податків юридичної особи, зокрема щодо своєї філії, представництва, відокремленого чи іншого структурного підрозділу, своєчасно виконати свій податковий обов`язок, у тому числі обов`язок податкового агента.
Відтак, з набранням чинності Законом № 2260-IX передбачене підпунктом 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ ПК України звільнення від відповідальності поставлене в залежність від підтвердження у визначеному законодавством порядку можливості чи неможливості виконання платником податків обов`язку, зокрема, щодо реєстрації у відповідному реєстрі податкових накладних.
Із матеріалів справи слідує, що позивач не звертався до контролюючого органу з повідомленнями (заявами) відповідно до Порядку № 225 щодо неможливості виконання податкового обов`язку з наданням відповідних документів. Доказів протилежного позивачем не надано.
Суд зазначає, що сам факт запровадження воєнного стану в Україні не може безумовно вважатись поважною причиною невиконання податкових обов`язків та, зокрема, підставою для звільнення від відповідальності за порушення строків реєстрації податкових накладних. Норми пункту 69 підрозділу 10 розділу XX ПК України передбачають звільнення від відповідальності, зокрема за порушення строків реєстрації податкових накладних, у разі відсутності у платника податків можливості своєчасно виконати свій податковий обов`язок, і за умови підтвердження неможливості виконання платником податків обов`язків в порядку, затвердженому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.
Таким чином доводи позивача щодо наявності об`єктивних причин (часті оголошення сигналу повітряної тривоги, відключення електропостання тощо) у зв`язку з настанням з 24 лютого 2022 року форс-мажорних обставин внаслідок збройної агресії рф, що вплинуло на діяльність ТОВ "Агролайф корми" та на своєчасність реєстрації податкових накладних без підтвердження неможливості відповідно до Порядку № 225 виконання податкових обов`язків не можуть бути підставою для звільнення позивача від відповідальності за допущені порушення та не свідчать про протиправність застосування штрафних санкцій згідно оскаржуваного податкового повідомлення-рішення.
З урахуванням наведеного суд дійшов висновку що спірне податкове повідомлення-рішення є правомірним.
За приписами п. 4 ч. 1 ст. 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.
Відповідно до ст. 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Згідно із ч. 1, ч. 2 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, разом із тим, якщо суб`єкт владних повноважень надасть докази правомірності свого рішення, то обов`язок спростувати такі докази покладається на позивача, що кореспондується із принципом змагальності сторін, закріпленому у ст. 3 КАС України.
Суд зазначає, що позивач належними доказами не підтвердив свої доводи щодо протиправності спірного податкового повідомлення -рішення.
Натомість відповідач надав суду достовірні, достатні та допустимі докази на підтвердження своєї позиції.
За таких обставин, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні позовних вимог ТОВ "Агролайф корми".
За правилами ст. 139 КАС України судові витрати розподілу не підлягають.
Керуючись ст. ст. 242-246, 250, 295 КАС України, суд 

в и р і ш и в:

Відмовити Товариству з обмеженою відповідальністю "Агролайф корми" у задоволенні позовних вимог до Головного управління ДПС у Львівській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення.
Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку безпосередньо до Восьмого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня складання повного судового рішення. 
Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо вона не була подана у встановлений строк. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Суддя	Кисильова Ольга Йосипівна