ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 січня 2026 року	Львів	Справа № 260/501/24 пров. № А/857/42070/25	

Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі колегії суддів:
головуючого судді Шавеля Р.М.,
суддів Бруновської Н.В. та Запотічного І.І.,
з участю секретаря судового засідання - Василюк В.Б.,

а також сторін (їх представників):
від відповідача - Павліш О.Р.;

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Львові апеляційну скаргу Західного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків на рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 03.09.2025р. в адміністративній справі за позовом Орендного підприємства «Ужгородський коньячний завод» до Західного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення щодо застосування штрафних (фінансових) санкцій за неподання документації з трансферного ціноутворення (суддя суду І інстанції: Маєцька Н.Д., час та місце ухвалення рішення суду І інстанції: 11 год. 04 хв. 03.09.2025р., м.Ужгород; дата складання повного рішення суду І інстанції: 11.09.2025р.),-

В С Т А Н О В И В:

01.02.2024р. (згідно з відомостями реєстраційної позначки суду першої інстанції) позивач Орендне підприємство /ОП/ «Ужгородський коньячний завод» звернувся до суду з адміністративним позовом, в якому просив визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення відповідача Західного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків /ЗМУ ДПС ВПП/ № 849/33-00-23-01 від 17.10.2023р. про застосування штрафних (фінансових) санкцій за неподання документації з трансферного ціноутворення про контрольовані операції, здійснені за період 2015-2020 роки, в загальному розмірі 1996200 грн.; стягнути з відповідача понесені судові витрати (Т.1, а.с.1-5).

Згідно ухвали суду від 06.02.2024р. розгляд справи вирішено проводити за правилами загального позовного провадження (Т.1, а.с.50-51).

Справа розглядалася судами різних інстанцій неодноразово (Т.1, а.с.129-138, 208-214; Т.2, а.с.50-62). 

Рішенням Закарпатського окружного адміністративного суду від 03.09.2025р. заявлений позов задоволено; визнано протиправним та скасовано податкове повідомлення-рішення ДПС у Закарпатській обл. ЗМУ ДПС ВПП № 849/33-00-23-01 від 17.10.2023р.; вирішено питання про розподіл судових витрат (Т.4, а.с.80-93).

Не погодившись із винесеним судовим рішенням, його оскаржив відповідач ЗМУ ДПС ВПП, який покликаючись на неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи, невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи, неправильне застосування норм матеріального права та порушення норм процесуального права, що в своїй сукупності призвело до помилкового вирішення спору, просить суд апеляційної інстанції скасувати рішення суду та прийняти нове рішення, яким в задоволенні заявленого позову відмовити (Т.4, а.с.95-100).
Вимоги апеляційної скарги обґрунтовує тим, що суд неправомірно ототожнив подання звітності про контрольовані операції /КО/ із поданням документації з трансферного ціноутворення /ТЦ/, незважаючи на те, що це зовсім різні правовідносини з відмінним правовим регулюванням.
Судом надано хибну правову оцінку попередньо проведеним перевіркам позивача, оскільки в межах таких перевірок перевірялося, зокрема, дотримання позивачем строків, визначених пп.39.4.2 п.39.4 ст.39 ПК України (своєчасності подання звіту про КО), а в розглядуваній судовій справі йдеться про дотримання платником податків вимог пп.39.4.3 - 39.4.4 п.39.4 ст.39 ПК України щодо подання документації з ТЦ.
Також суд здійснив безпідставну переоцінку уже встановлених Верховним Судом обставин щодо відповідності запитів ДПС України (за формою та змістом) нормативним вимогам, що встановлені для таких нормами Податкового кодексу /ПК/ України, вказавши, що такі не відповідають приписам ст.73 ПК України, що суперечить правовим висновкам суду касаційної інстанції в цій справі.
Окрім цього, суд проігнорував факт наявності у позивача обов`язку щодо надання документації з ТЦ на обов`язковий письмовий запит ДПС України. Такий обов`язок підтвердив Верховний Суд, визнавши запити ДПС України підставними та правомірними, а також констатувавши, що у матеріалах справи відсутні відповіді на запити відповідача.
Судом не враховано, що документація з ТЦ подається лише за запитом податкового органу. Сам факт неподання такої документації на запит контролюючого органу (ігнорування такого запиту) є належною і достатньою підставою для застосування штрафу в розмірі 3 % від суми КО, щодо яких не була подана документація, але не більше 200 розмірів прожиткового мінімуму для працездатної особи, встановленого законом на 1 січня податкового (звітного) року.
Відтак, спірне податкове повідомлення-рішення № 849/33-00-23-01 від 17.10.2023р. відповідає вимогам закону.
Наголошує на тому, правова позиція суду в оскаржуваному рішенні сформована всупереч правовій позиції Верховного Суду в цій справі; побудована виключно на компіляції аргументів позивача у його процесуальних документах, що свідчить про поверхневий та однобічний підхід до справи.

Позивач ОП «Ужгородський коньячний завод» скерував до апеляційного суду відзив на апеляційну скаргу, в якому останній вважає її необґрунтованою і такою, що не підлягає до задоволення. Наголошує на тому, що суд першої інстанції правильно застосував норми матеріального права, дотримався вимог процесуального закону, через що ухвалив законне і справедливе судове рішення (Т.4, а.с.117-124).

Також відповідач подав додаткові пояснення в справі, а позивач направив заперечення на вказані пояснення (Т.4, а.с.139-140, 193-195).

Згідно протокольної ухвали від 13.01.2026р. колегія суддів відмовила в задоволенні клопотання позивача ОП «Ужгородський коньячний завод», що надійшло до апеляційного суду 13.01.2026р., про відкладення апеляційного розгляду справи через перебування представника позивача у відпустці (Т.4, а.с.203-204), оскільки така обставина не перешкоджала іншому представнику платника податків з`явитися до апеляційного суду або прийняти участь в режимі відеоконференції (заяви позивача про таку участь в судовому розгляді задоволено апеляційним судом (на всі засідання по справі) – Т.4, а.с.136-138; про участь в судовому засіданні від 13.01.2026р. подана позивачем відповідача заява – Т.4, а.с.198-199); також останній не був позбавлений можливості скористатися правовою допомогою іншого адвоката під час розгляду своєї апеляційної скарги.
Згідно з ч.2 ст.313 КАС України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.
Водночас, відкладення розгляду справи є правом та прерогативою суду, основною умовою для якого є не відсутність в судовому засідання учасників справи (їх представників), а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні.
За сукупності таких обставин, заслухавши позицію представника відповідача, апеляційний суд дійшов до висновку про можливість розгляду справи за відсутності представника позивача, який був належним чином повідомлений про час розгляду справи, однак до суду не з`явився.
Додатково колегія суддів враховує, що відповідно до ч.5 ст.44 КАС України учасники справи зобов`язані: 1) виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу; 2) сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; 3) з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою; 4) подавати наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази; 5) надавати суду повні і достовірні пояснення з питань, які ставляться судом, а також учасниками справи в судовому засіданні; 6) виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; 7) виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.
Вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов`язком не тільки суду, а й учасників справи.
Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989р. у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання. Він не буде відповідальним за відкладення, викликані станом його здоров`я, оскільки вони пов`язані з форс-мажорними обставинами.

Заслухавши суддю-доповідача по справі, представника відповідача на підтримання поданої скарги, перевіривши матеріали справи та апеляційну скаргу в межах наведених у ній доводів, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає до задоволення, з наступних підстав.

Під час судового розгляду встановлено, що позивачем подано до податкового органу звіти про контрольовані операції відповідно до п.39.4 ст.39 ПК України за період 2015-2020 років (Т.3, а.с.128-138).
На підставі пп.5 п.3 розділу III Порядку проведення моніторингу контрольованих операцій, затв. наказом Міністерства фінансів України № 706 від 14.08.2015р., за результатами аналізу звітів про контрольовані операції ДПС України скерувала запит № 11181/6/99-00-23-02-01-06 від 16.09.2022р. щодо надання документації з трансфертного ціноутворення про контрольовані операції, здійснені ОП «Ужгородський коньячний завод» з контрагентом-нерезидентом TзOB «Плодоовоч-Контексо» (Словацька Республіка) у 2015 - 2020 звітних роках (Т.1, а.с.107-108).
Згідно з рекомендованим повідомленням про вручення позивач отримав вказаний запит 26.09.2022р. (Т.1, зворот а.с.108).
Листом № 17435/6/99-00-23-02-01-06 від 23.12.2022р. ДПС України направила на адресу платника податків повторний запит щодо надання документації з трансфертного ціноутворення за період 2015-2020 звітні роки (Т.1, а.с.109-111).
Згідно з повідомленням про вручення поштового відправлення дата отримання листа ОП«Ужгородський коньячний завод» - 13.01.2023р. (Т.1, а.с.111).
В матеріалах справи відсутні відповіді на запити відповідача.
У порядку приписів пп.20.1.4 п.20.1 ст.20, пп.39.4.4, 39.4.6 п.39.4 ст.39, пп.75.1.2 п.75.1 ст.75, пп.78.1.15 п.78.1 ст.78, п.79.2 ст.79, пп.69.2 п.69 підрозділу 10 розділу XX ПК України та відповідно до наказу № 194 від 02.08.2023р., відповідач ЗМУ ДПС ВПП провів документальну позапланову невиїзну перевірку ОП «Ужгородський коньячний завод» з питань дотримання вимог пп.39.4.4 п.39.4 ст.39 ПК України щодо своєчасності подання документації з трансфертного ціноутворення про контрольовані операції здійснені за період 2015-2020 роки.
За результатами проведеної перевірки складено Акт № 582/33-00-23-01/00412122 від 13.09.2023р., яким встановлено порушення вимог пп.39.4.4 п.39.4 ст.39 ПК України, а саме: неподання документації з трансфертного ціноутворення про контрольовані операції, здійснені за періоди 2015-2020 років.
На підставі згаданого Акту податковий орган прийняв податкове повідомлення-рішення № 849/33-00-23-01 від 17.10.2023р., яким застосовув на підставі п.120.3 ст.120 ПК України до позивача штрафні санкції в розмірі 1996200 грн., з них: за звітний 2015 рік - 243600 грн.; за звітний 2016 рік - 275600 грн.; за звітний 2017 рік - 320000 грн.; за звітний 2018 рік - 352400 грн.; за звітний 2019 рік - 384200 грн.; за звітний 2020 рік - 420400 грн. (Т.1, а.с.12-13).

Не погоджуючись з винесеним податковим повідомленням-рішенням та вважаючи його протиправним, позивач звернувся з цим позовом до суду.
В обґрунтування заявлених вимог позивач наголошував на протиправності висновків Акту перевірки № 582/33-00-23-01/00412122 від 13.09.2023р. про порушення позивачем пп.39.4.4 п.39.4 ст.39 ПК України щодо неподання документації з трансфертного ціноутворення про контрольовані операції, здійснені за період 2015-2020 роки.
Наголошував на тому, що в Акті перевірки № 582/33-00-23-01/00412122 від 13.09.2023р. податковим органом зазначено, що ДПС України за результатами аналізу звітів про контрольовані операції направлено запит № 11181/6/99-00-23-02-01-06 від 16.09.2022р. щодо надання документації з трансфертного ціноутворення про контрольовані операції, здійснені з контрагентом-нерезидентом TзOB «Плодоовоч-Контексо» у 2015-2020 роках. Однак цей запит позивач не отримував.
Інший лист ДПС України № 17435/6/99-00-23-02-01-06 від 23.12.2022р. по своїй суті не є запитом податкового органу, оскільки в ньому не вказується конкретна запитувана інформація, перелік необхідних та відсутніх у контролюючого органу документів, а лише наявна рекомендація щодо забезпечення платником податків виконання вимог пп.39.4.4 п.39.4 ст.39 ПК України в частині подання документації з трансфертного ціноутворення до ДПС України.
У вказаний листах та Акті перевірки не заперечується факт подання ОП «Ужгородський коньячний завод» звітів про контрольовані операції, в яких були відображені контрольовані операції саме з контрагентом-нерезидентом TзOB «Плодоовоч-Контексо».
Крім того, позивач звертав увагу на те, що вся інформація та її документальне підтвердження по взаємовідносинам з TзOB «Плодоовоч-Контексо» була предметом перевірок, за висновками яких не встановлено порушень у повноті декларування контрольованих операцій, які стосуються контрольованих операцій із зазначеним контрагентом.
Позивач зауважує, що вказана документація була не тільки подана, але й досліджена під час податкових перевірок, застосування штрафних санкцій за її неподання є незаконним.

Вирішуючи наведений спір та задовольняючи заявлений позов, суд першої інстанції виходив з того, що позивач у встановлені пп.39.4.2 п.39.4 ст.39 ПК України (з урахуванням вимог п.п.39.4.6. п. 39.4 ст.39 ПК України) строки подав звіти про контрольовані операції (документацію з трансфертного ціноутворення):
1) за звітний 2015 рік: дата подання звіту - 19.04.2016р.; реєстраційний номер - 9276747519; сума контрольованої операції - 20234069 грн.;
2) за звітний 2016 рік: дата подання звіту - 29.09.2017р.; реєстраційний номер - 9271138386; сума контрольованої операції - 66291672 грн.;
3) за звітний 2017 рік: дата подання звіту - 29.09.2018р.; реєстраційний номер - 9300702146; сума контрольованої операції - 148977380 грн.;
4) за звітний 2018 рік: дата подання звіту - 25.09.2019р.; реєстраційний номер - 9311842243; сума контрольованої операції - 61941763 грн.;
5) за звітний 2019 рік: дата подання звіту - 25.09.2020р.; реєстраційний номер - 9335867838; сума контрольованої операції - 29047017 грн.;
6) за звітний 2020 рік: дата подання звіту - 29.09.2021р.; реєстраційний номер - 9373800589; сума контрольованої операції - 39361496 грн.
Своєчасність подання документації з трансферного ціноутворення засвідчується у розділі 2 «Результати перевірки з питань своєчасності подання документації з трансферного ціноутворення» Акту № 582/33-00-23-01/00412122 від 13.09.2023р. «Про результати документальної позапланової невиїзної перевірки ОП «Ужгородський коньячний завод», складеного на підставі повторної перевірки, яка проведена і за період, що вже перевірявся контролюючим органом.
Таким чином, доводи відповідача про те, що на дату складання акту перевірки від ОП «Ужгородський коньячний завод» документація з трансфертного ціноутворення про контрольовані операції, здійснені з контрагентом-нерезидентом ТзОВ «Плодоовоч- Контексо» (Словацька Республіка) за звітні періоди 2015 - 2020 роки не надходила, не відповідають фактичним обставинам справи, та спростовуються наявними в матеріалах справи доказами.
Також судом встановлено, що листом № ЮР-54/23 від 06.09.2023р. «Про надання відповіді» ОП «Ужгородський коньячний завод» направлено відповідь на вимогу про надання документів та інформації № 3033/6/33-00-23-01 від 02.08.2023р., в якій надано інформацію щодо договорів на постачання спирту коньячного трьох та п`ятирічної річної витримки, а також скляних пляшок ємністю 0,5 л. Зазначені операції були відображені ОП «Ужгородський коньячний завод» у звіті про контрольовані операції за 2016 рік в сумі 66291672 грн.
Отже, звіти про контрольовані операції ОП «Ужгородський коньячний завод» за 2015-2020 роки подані без порушень п.39.4 ст.39 ПК України, своєчасність їх подання та повнота наповнення встановлені контролюючим органом в попередніх актах перевірок.
Окрім цього, перевірка, зазначена в наказі № 194 від 02.08.2023р., може проводитись для підтвердження факту своєчасності подання ОП «Ужгородський коньячний завод» документації з трансфертного ціноутворення.
Для підтвердження або спростування факту своєчасності подання ОП «Ужгородський коньячний завод» документації з трансфертного ціноутворення, бухгалтерські документи щодо взаєморозрахунків із ТзОВ «Плодоовоч-Контексо», будь-яким чином не впливають.
Обсяг операцій між ОП «Ужгородський коньячний завод» та ТзОВ «Плодоовоч-Контексо» було зазначено платником у звітах про контрольовані операції за 2015-2020 роки.
Крім того, оскільки дані операції є зовнішньоекономічними, тому первинні документи щодо них також містяться у відповідних інформаційних базах ДПС.
Водночас, в запитах № 11181/6/99-00-23-02-01-06 від 16.09.2022р., № 17435/6/99-00-23-02-01-06 від 23.12.2022р. не міститься жодної з виключного переліку обставин, які були б встановлені ДПС України, у зв`язку з якими відповідно до пп.39.4.6 і 39.4.7 п.39.4 ст.39 ПК України були наявні підстави для направлення запитів. Крім цього, контролюючим органом не визначено, які саме документи додатково повинен надати платник податків. Відповідно, у платника податків не виникає обов`язок у повторному наданні документації з трансферного ціноутворення.
Отже, за встановлених обставин, у контексті наведених вимог законодавства, яким врегульовані спірні правовідносини, суд дійшов висновку, що запити № 11181/6/99-00-23-02-01-06 від 16.09.2022р., № 17435/6/99-00-23-02-01-06 від 23.12.2022р. не відповідають вимогам, визначених п.73.3 ст.73 ПК України, оскільки у них не зазначено підстав для надіслання запиту, із зазначенням інформації, яка це підтверджує.
Таким чином, оскільки запити складено із порушенням вимог приписів, визначених ст.73 ПК України, позивач звільняється від обов`язку надання відповіді на такі запити.
Окрім цього, в матеріалах справи міститься запит ДПС України № 11181/6/99¬00-23-02-01-06 від 16.09.2022р., на останній сторінці якого наявна копія повідомлення про вручення поштового відправлення. З вказаного повідомлення вбачається, що даний лист був надісланий поштовим відправленням № 0405352145513. Проте, повідомлення про вручення за номером 0405352145513 не містить підпис працівника поштового зв`язку, який повинен засвідчити вручення відправлення одержувачу або його уповноваженій особі. В повідомленні про вручення також відсутні дані про особу одержувача (фізичну особу), якій безпосередньо вручено відправлення.
На виконання повторного запиту № 17435/6/99-00-23-02-01-06 від 23.12.2022р. ОП «Ужгородський коньячний завод» листом № юр-30/23 від 21.06.2023р. було надано копії контрактів, укладених із ТзОВ «Плодоовоч-Контексо».
Разом з тим, суд звернув увагу на те, що відповідна документація з трансферного ціноутворення за 2015-2020 роки, яка включає в себе інформацію/документи відповідно до вимог п.39.4.6 п.39.4 ст.39 ПК України та звіти про контрольовані операції за відповідні періоди, контролюючому органу вже була надана в ході проведених перевірок, що підтверджується висновками Актів перевірок № 126/28-10-48-14/00412122 від 12.07.2017р. та № 174/33-00-07-01/00412122 від 16.09.2022р.

Між тим, на думку колегії суддів, такі висновки суду першої інстанції не відповідають вимогам чинного законодавства та фактичним обставинам справи, а також суперечать усталеній судовій практиці, з огляду на таке.

Згідно ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Норми ПК України регулюють відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків та зборів, а також відповідальність за порушення податкового законодавства. Цим Кодексом визначаються функції та правові основи діяльності контролюючих органів, визначених пунктом 41.1 статті 41 цього Кодексу, та центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику (п.1.1 ст.1 ПК України (у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин)).
Відповідно до пп.39.4.2 п.39.4 ст.39 ПК України, платники податків, які у звітному році здійснювали контрольовані операції, зобов`язані подавати до 1 жовтня року, що настає за звітним, звіт про контрольовані операції.
Згідно з приписами пп.39.4.3 п.39.4 ст.39 ПК України платники податків, що здійснюють контрольовані операції, повинні складати та зберігати документацію з трансфертного ціноутворення за кожний звітний період.
В силу приписів пп.39.4.4. п.39.4 ст.39 ПК України на запит центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, платники податків протягом 30 календарних днів з дня отримання запиту подають документацію щодо контрольованих операцій, зазначених у запиті, яка повинна містити інформацію, зазначену у підпункті 39.4.6 цього пункту.
Відповідно до п.п.39.4.6 п.39.4 ст.39 ПК України документація з трансфертного ціноутворення (сукупність документів або єдиний документ, складений у довільній формі) повинна містити таку інформацію:
а) дані про особу (осіб), яка є стороною контрольованої операції, та про пов`язаних осіб платника податків (у звітному періоді, в якому здійснювалася контрольована операція, та на момент подання документації), а саме:
контрагента (контрагентів) контрольованої операції;
фізичних осіб, які є кінцевими бенефіціарними власниками (контролерами) платника податків (за наявності);
осіб, які безпосередньо (опосередковано) володіють корпоративними правами платника податків у розмірі 25 і більше відсотків;
осіб, корпоративними правами яких у розмірі 25 і більше відсотків безпосередньо (опосередковано) володіє платник податків.
Дані повинні бути такими, що дають змогу ідентифікувати таких пов`язаних осіб (включаючи найменування держав (територій), податковими резидентами яких є такі особи, код особи, встановлений у державі (країні) їх реєстрації) та розкривати інформацію щодо критеріїв визнання таких осіб пов`язаними;
б) загальний опис діяльності групи компаній (включаючи материнську компанію та її дочірні підприємства), у тому числі організаційну структуру такої групи, опис господарської діяльності цієї групи, політику трансфертного ціноутворення, інформацію про осіб, яким платник податків надає місцеві управлінські звіти (назва держави, на території якої такі особи утримують свої головні офіси);
в) опис структури управління платника податків, схема його організаційної структури із зазначенням загальної кількості працюючих осіб та в розрізі окремих підрозділів платника податків станом на дату операції або на кінець звітного періоду;
г) опис діяльності та стратегії ділової активності, що провадиться платником податків, зокрема, економічні умови діяльності, аналіз відповідних ринків товарів (робіт, послуг), на яких проводить свою діяльність платник податків, основні конкуренти;
ґ) відомості про участь платника податків у реструктуризації бізнесу або передачі нематеріальних активів у звітному або попередньому році з поясненням аспектів цих операцій, що вплинули або впливають на діяльність платника податків;
д) опис контрольованої операції із зазначенням ланцюга постачання (створення вартості) товарів (робіт, послуг) у контрольованій операції.
Опис операцій з придбання (продажу) товарів, робіт (послуг), нематеріальних активів, інших предметів господарських операцій, відмінних від товарів, має містити обґрунтування економічної доцільності (економічної вигоди, що отримується в результаті здійснення контрольованої операції у порівнянні із неконтрольованими операціями, які є реально доступними альтернативними варіантами такої контрольованої операції) і наявності ділової мети їх придбання (продажу).
е) опис товарів (робіт, послуг), включаючи фізичні характеристики, якість і репутацію на ринку, країну походження і виробника, наявність товарного знаку та іншу інформацію, пов`язану з якісними характеристиками товару (роботи, послуги);
є) відомості про фактично проведені розрахунки у контрольованій операції (сума та валюта платежів, дата, платіжні документи);
ж) чинники, які вплинули на формування та встановлення ціни, зокрема бізнес-стратегії сторін операції (за наявності), які істотно впливають на ціни товарів (робіт, послуг);
з) функціональний аналіз контрольованої операції: відомості про функції осіб, що є сторонами (беруть участь) у контрольованій операції, про використані ними активи, пов`язані з такою контрольованою операцією, та економічні (комерційні) ризики, які такі особи враховували під час здійснення контрольованої операції;
и) економічний та порівняльний аналіз:
суму отриманих доходів (прибутку) та/або суму понесених витрат (збитку) внаслідок здійснення контрольованої операції, рівень рентабельності;
обґрунтування вибору методу, який застосовано для визначення відповідності умов контрольованої операції принципу «витягнутої руки», фінансового показника згідно з підпунктом 39.3.2.5 підпункту 39.3.2 пункту 39.3 цієї статті та сторони, що досліджувалася згідно з підпунктом 39.3.2.7 підпункту 39.3.2 пункту 39.3 цієї статті;
обґрунтування вибору та інформація про зіставні операції (зіставних осіб) і джерела інформації, які використовувалися для аналізу;
обґрунтування використання під час визначення діапазону рентабельності відповідно до підпункту 39.3.2.8 підпункту 39.3.2 пункту 39.3 цієї статті інформації за декілька податкових періодів (років) та розрахунок середньозваженого значення показника рентабельності;
розрахунок діапазону цін (рентабельності);
опис та розрахунок проведених коригувань згідно з підпунктом 39.2.2.1 підпункту 39.2.2 пункту 39.2 цієї статті.
Фінансові показники, що використовувалися під час розрахунку показників рентабельності контрольованої операції, мають бути підтверджені даними бухгалтерського обліку та фінансової звітності сторони контрольованої операції, що досліджувалася згідно з підпунктом 39.3.2.7 підпункту 39.3.2 пункту 39.3 цієї статті.
У разі якщо стороною контрольованої операції здійснюється постачання (продаж) товарів, робіт, послуг, інших предметів за контрольованими операціями декільком особам, і для цілей встановлення відповідності умов контрольованих операцій принципу «витягнутої руки» здійснюється порівняння показника рентабельності такого постачальника, документація має містити опис алгоритму розподілу витрат постачальника, понесених для здійснення таких операцій, які враховуються під час розрахунку показника рентабельності. Такий опис має містити інформацію про економічне обґрунтування вибору алгоритму розподілу витрат, методику його застосування, а також фактичний розрахунок, здійснений відповідно до обраної методики;
і) відомості про проведене платником податку самостійне або пропорційне коригування податкової бази та сум податку відповідно до підпунктів 39.5.4 і 39.5.5 пункту 39.5 цієї статті (у разі його проведення);
ї) якщо платник входить до міжнародної групи компаній:
копії істотних внутрішньогрупових угод, що впливають на ціноутворення в контрольованій операції;
копії договорів про попереднє узгодження ціноутворення, податкових роз`яснень компетентних органів держав (територій), що застосовуються в угодах між учасниками міжнародної групи компаній щодо контрольованої операції і в підготовці яких не брав участі центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику;
й) копія аудиторського висновку щодо бухгалтерської (фінансової) звітності платника податків за звітний період (звітні періоди), за які подається документація з трансфертного ціноутворення (якщо його наявність є обов`язковою для платника податків);
к) копії договорів (контрактів) та будь-які доповнення до них, за якими здійснювалася контрольована операція.
Згідно з п.39.4.7 п.39.4 ст.39 ПК України документація з трансфертного ціноутворення подається платником податків до контролюючого органу, в якому платник перебуває на обліку.
Відповідно до пп.39.4.8 п.39.4 ст.39 ПК України документація з трансфертного ціноутворення (майстер-файл) подаються платником податків державною мовою в паперовому вигляді або в електронній формі з дотриманням вимог Законів України «Про електронні документи та електронний документообіґ» та «;Про електронні довірчі послуги».

Окрім цього, згідно з п.73.3 ст.73 ПК України контролюючі органи мають право звернутися до платників податків та інших суб`єктів інформаційних відносин із письмовим запитом про надання інформації (вичерпний перелік та підстави надання якої встановлено законом), необхідної для виконання покладених на контролюючі органи функцій, завдань, та її документального підтвердження.
Такий запит підписується керівником (його заступником або уповноваженою особою) контролюючого органу і має містити:
1) підстави для надсилання запиту відповідно до цього пункту із зазначенням інформації, яка це підтверджує;
2) перелік інформації, яка запитується, та перелік документів, які пропонується надати;
3) печатку контролюючого органу.
Письмовий запит про подання інформації надсилається платнику податків або іншим суб`єктам інформаційних відносин за наявності хоча б однієї з таких підстав, у тому числі, 1) за результатами аналізу податкової інформації, отриманої в установленому законом порядку, виявлено факти, які свідчать про порушення платником податків податкового, валютного законодавства, законодавства у сфері запобігання та протидії легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, або фінансуванню тероризму та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи; 2) для визначення відповідності умов контрольованої операції принципу «витягнутої руки» під час здійснення податкового контролю за трансфертним ціноутворенням відповідно до статті 39 цього Кодексу та/або для визначення рівня звичайних цін у випадках, визначених цим Кодексом.
Підпунктом 73.3.2. п.73.3 ст.73 ПК України визначено, що письмовий запит про надання інформації надсилається платнику податків або іншому суб`єкту інформаційних відносин за наявності хоча б однієї з таких підстав:
1) за результатами аналізу податкової інформації, отриманої у встановленому законом порядку, виявлено факти, які можуть свідчити про порушення платником податків податкового, валютного законодавства, законодавства у сфері запобігання та протидії легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, із обов`язковим зазначенням таких фактів у запиті;
2) для визначення відповідності умов контрольованої операції принципу «витягнутої руки» під час здійснення податкового контролю за трансфертним ціноутворенням відповідно до статті 39 цього Кодексу та/або для визначення рівня звичайних цін у випадках, визначених цим Кодексом;
3) виявлено недостовірність даних, що містяться у податковій декларації, поданій платником податків;
4) стосовно платника податків подано скаргу про ненадання таким платником податків: податкової накладної покупцю або про допущення продавцем товарів/послуг помилок під час зазначення обов`язкових реквізитів податкової накладної, передбачених пунктом 201.1 статті 201 цього Кодексу, та/або порушення продавцем/покупцем граничних термінів реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних податкової накладної та/або розрахунку коригування; акцизної накладної покупцю або про порушення порядку заповнення та/або порядку реєстрації акцизної накладної;
5) у разі проведення зустрічної звірки;
6) виявлено помилку або недостовірність даних, що містяться у звіті про підзвітні рахунки, поданому фінансовим агентом, або відповідно до Загального стандарту звітності CRS фінансовим агентом подано звіт про підзвітні рахунки з відомостями про незадокументовані рахунки, або виявлено подання власником рахунку недостовірних відомостей фінансовому агенту;
7) отримано повідомлення від компетентного органу іноземної юрисдикції, з якою Україною укладено міжнародний договір, що містить положення про обмін інформацією для податкових цілей, згоду на обов`язковість якого надано Верховною Радою України, або укладено на його підставі міжвідомчий договір, про виявлення таким органом помилки, неповних або недостовірних даних, наданих фінансовим агентом щодо підзвітного рахунку особи, яка є резидентом відповідної іноземної юрисдикції, або про інше порушення чи невиконання фінансовим агентом зобов`язань, передбачених Угодою FATCA або Загальним стандартом звітності CRS, у тому числі про участь фінансового агента або його клієнта у правочинах або операціях, передбачених пунктом 39-3.6 статті 39-3 цього Кодексу;
8) отримано запит про надання інформації від компетентного органу іноземної держави на підставі міжнародного договору, що містить положення про обмін інформацією для податкових цілей, та інформації, яка запитується, немає у розпорядженні контролюючого органу;
9) в інших випадках, визначених цим Кодексом.

Під час вирішення розглядуваного спору колегія суддів враховує висновки Верховного Суду, які сформовані в постанові від 21.05.2025р. по цій справі.
Зокрема, суд касаційної інстанції наголосив на тому, що зі змісту запиту № 11181/6/99-00-23-02-01-06 від 16.09.2022р. убачається, що ДПС України зверталась до позивача відповідно до пп.39.4.4 п.39.4 ст.39, абз.8 п.73.3 ст.73 ПК України щодо подання документації з трансфертного ціноутворення про контрольовані операції з імпорту товарів за кодом УКТЗЕД 2208208900, які здійснені ОП «Ужгородський коньячний завод» з компанією - нерезидентом ТзОВ «Плодовоовоч-Контексо» (Словацька республіка) згідно з поданими звітами про контрольовані операції за 2015-2020 звітні роки протягом 30 календарних днів з дня отримання запиту. Податковим органом, зокрема, зазначено, що детальний зміст інформації, яка повинна містити документація з трансфертного ціноутворення визначено п.п.39.4.6 п.39.4 ст. 39 ПК України.
У запиті № 17435/6/99-00-23-02-01-06 від 23.12.2022р. ДПС України з посиланням на норми пп.39.4.4 п.39.4 ст.39, абз.8 п.73.3 ст.73 ПК України зазначає, що на запит № 11181/6/99-00-23-02-01-06 від 16.09.2022р. документація з трансфертного ціноутворення у визначений строк не надходила та повторно просить надати інформацію з трансфертного ціноутворення.
Окремі дефекти запиту у вигляді неконкретизування підстав (чи отримано та який саме запит про надання інформації від компетентного органу іноземної держави на підставі міжнародного договору, що містить положення про обмін інформацією для податкових цілей, та інформації, яка запитується, немає у розпорядженні контролюючого органу, абз.8 ст.73 ПК України) для вирішення оспорюваного питання значення немає, оскільки відповідно до усталеної судової практики за умови відображення мінімально достатнього обсягу інформації щодо підстави надіслання запиту, такий не може вважатися оформленим з істотним порушенням вимог чинного законодавства.
Зі змісту запитів ДПС України про надання інформації з трансфертного ціноутворення видається за можливе ідентифікувати, передбачену законодавством фактичну підставу для їх надсилання та обсяг (зміст) інформації, яка повинна містити документація з трансфертного ціноутворення відповідно до вимог пп.39.4.6 п.39.4 ст.39 ПК України.

Отже, аналіз запитів № 11181/6/99-00-23-02-01-06 від 16.09.2022р., № 17435/6/99-00-23-02-01-06 від 23.12.2022р. вказує на те, що вони слугували достатньою підставою для надання позивачем витребуваної документанції з трансферного ціноутворення.

Щодо безпосередньо наявності підстав для застосування штрафних санкцій, передбачених п.120.3 ст.120 ПК України колегія суддів керується таким.

Пункт 120.3 ст.120 ПК України містить такі умови для застосування штрафних санкцій: неподання платником податків звіту про контрольовані операції та/або документації з трансфертного ціноутворення, та/або глобальної документації з трансфертного ціноутворення (майстер-файлу), та/або звіту у розрізі країн міжнародної групи компаній, та/або повідомлення про участь у міжнародній групі компаній відповідно до вимог статті 39 цього Кодексу.

Спірним у цій справі є штрафні санкції, які застосовані до позивача у розмірі 3 відсотків суми контрольованих операцій, щодо яких не була подана документація, визначена пп.39.4.6 та 39.4.9 п.39.4 ст.39 цього Кодексу, але не більше 200 розмірів прожиткового мінімуму для працездатної особи, встановленого законом на 1 січня податкового (звітного) року.
Наведений підпункт ст.39 ПК України визначає саме вимоги до документації з трансфертного ціноутворення, яка має містити відповідну інформацію та запитується податковим органом відповідно до пп.39.4.4 п.39.4 ст.39 цього Кодексу.

Позивач обґрунтовує протиправність спірного податкового повідомлення-рішення тим, що документація, яка стосується контрольованих операцій з контрагентом-нерезидентом ТзОВ «Плодоовоч-Контексо», була не тільки подана, але й досліджена та оцінена податковим органом під час проведення документальних планових виїзних перевірок.
У свою чергу, податковий орган позицію щодо правильності висновків Акту перевірки № 582/33-00-23-01/00412122 від 13.09.2023р. та наявності підстав для застосування штрафних санкцій обґрунтовує тим, що на дату складання цього Акту від ОП «Ужгородський коньячний завод» документація з трансфертного ціноутворення про контрольовані операції, здійснені з контрагентом-нерезидентом ТзОВ «Плодоовоч-Контексо» (Словацька Республіка), за звітні періоди 2015 - 2020 роки не надходила.

Під час судового розгляду встановлено, що згідно з Актом перевірки № 126/28-10-48-14/00412122 від 12.07.2017р. ОП «Ужгородський коньячний завод» подано звіт про контрольовані операції за 2015 рік з нерезидентом ТзОВ «Плодоовоч-Контексо» на загальну суму контрольованих операцій з контрагентом в розмірі 20234069 грн. Відомості про контрольовані операції з нерезидентом TзOB «Плодоовоч-Контексо» (Словацька Республіка), зазначені в звіті, відповідають даним реєстрів експортно-імпортних операції ОП «Ужгородський коньячний завод» за результатами проведеної перевірки з питань дотримання вимог валютного законодавства при здійсненні зовнішньоекономічних операцій. При проведенні аналізу контрольованих операцій ризиків не встановлено (Т.1, а.с.37-39).
Відповідно висновків Акту перевірки № 174/33-00-07-01/00412122 від 16.09.2022р. позивач ОП «Ужгородський коньячний завод» подав звіт про контрольовані операції за 2017, 2018, 2019, 2020 роки з нерезидентом ТзОВ «Плодоовоч-Контексо». Перевіркою повноти декларування контрольованих операцій у звітах про контрольовані операції за 2017, 2018, 2019, 2020 роки порушень не встановлено (Т.1, а.с.40-46).

Зі змісту Акту перевірки № 582/33-00-23-01/00412122 від 13.09.2023р. установлено, що під час проведення документальної позапланової невиїзної перевірки використано: ІС «Податковий блок», Архів електронної звітності, дані отримані від митних органів, матеріали перевірок (Акти № 126/28-10-48-14/00412122 від 12.07.2007р., № 174/33-00-07-01/00412122 від 16.09.2022р.), лист ОП «Ужгородський коньячний завод № ЮР-54/23 від 06.09.2023р.
Зі змісту витягів з актів планових документальних перевірок убачається що податковим органом перевірялись питання подання звіту та повноти відображення контрольованих операцій з нерезидентом ТзОВ «Плодоовоч-Контексо» по звітах 2015, 2017-2020 років.
Лист ОП «Ужгородський коньячний завод № ЮР-54/23 від 06.09.2023р. містить доводи позивача про незгоду із призначення перевірки, вміщує перелік контрактів, укладених з нерезидентом ТзОВ «Плодоовоч-Контексо», а також митних декларацій ввезених товарів (Т.3, а.с.232-235).

З метою правильної оцінки вказаних доказів колегія суддів звертає увагу на те, що звіт про контрольовані операції та документація з трансферного ціноутворення є різними документами.
Відмінність між звітом про КО та документацією з ТЦ полягає в їх призначенні, змісті та термінах подання.
Метою подання звіту про КО є інформування податкового органу про обсяги КО, здійснених протягом звітного року, тобто, повідомити, що компанія мала контрольовані операції протягом звітного періоду. Строк подання звіту про КО визначено пп.39.4.2 п.39.4 ст.39 ПК України. 
Форма звіту про КО є затвердженою наказом Міністерства фінансів України № 8 від 18.01.2016р. «Про затвердження форми та Порядку складання Звіту про контрольовані операції». 
Звіт про КО подається виключно в електронному вигляді та містить перелік контрагентів, тип операцій, обсяги операцій тощо без пояснення методології. Санкція за неподання звіту про КО - штраф у розмірі 300 розмірів прожиткового мінімуму для працездатної особи, встановленого законом на 1 січня податкового (звітного) року.

У свою чергу, метою подання документації з ТЦ є підтвердження відповідності цін у КО принципу «витягнутої руки»; документація з ТЦ є аналітичним документом, що обґрунтовує ринковість ціноутворення КО. Документація з ТЦ не має затвердженої форми, подається у довільній формі, але з урахуванням вимог, встановлених пп.39.4.6 п.39.4 ст.39 ПК України. Документація з ТЦ подається лише за запитом податкового органу протягом 30 календарних днів з дати отримання запиту від ДПС. Санкція за неподання документації з ТЦ - штраф у розмірі 3 % від суми КО, щодо яких не була подана документація, але не більше 200 розмірів прожиткового мінімуму для працездатної особи встановленого законом на 1 січня податкового (звітного) року.

Таким чином, звіт про контрольовані операції - це статистична звітність, яку подають в обов`язковому порядку щороку, якщо були контрольовані операції, тобто, є окремим обов`язковим документом, що подається незалежно від того, чи буде податковий орган наполягати на поданні документації з трансферного ціноутворення.
Водночас, документація з трансферного ціноутворення - це обґрунтування ціноутворення, яку готують заздалегідь, але подають лише на вимогу (запит) податкового органу.
Звіт про контрольовані операції не є частиною документації з трансферного ціноутворення; дані зі звіту про контрольовані операції можуть бути використані в документації з трансферного ціноутворення як база для аналізу. У разі перевірки звіт про контрольовані операції використовується для ідентифікації операцій, а документація з трансферного ціноутворення - для аналізу правильності ціноутворення.
Вказані висновки також стверджується наданими копіями звітів про КО та документації з ТЦ (Т.3, а.с.21-96, 97-119; Т.4, а.с.142-161), при цьому долучена до справи документація з ТЦ не містить будь-яких даних про її виконавця, дату складання, що унеможливлює визначити час та суб`єкта її виконання. Пояснення позивача з приводу зводяться лише до тверджень про відсутність таких вимог зі сторони податкового законодавства.

Таким чином, висновки Актів перевірок № 126/28-10-48-14/00412122 від 12.07.2017р. та № 174/33-00-07-01/00412122 від 16.09.2022р. стосувалися звітів про контрольовані операції, а також дотримання строків, визначених пп.39.4.2 п.39.4 ст.39 ПК України, для подання звітів про КО. Вивчення податковим органом в межах вказаних перевірок звітів про КО не свідчить про дослідження документації з ТЦ.
У свою чергу, перевірка згідно Акту № 582/33-00-23-01/00412122 від 13.09.2023р. стосувалася документації з трансферного ціноутворення, при цьому відповівач з`ясовував дотримання платником податків вимог пп.39.4.3 - 39.4.4 п.39.4 ст.39 ПК України щодо подання документації з ТЦ.

З огляду на викладене, колегія суддів приходить до переконливого висновку про те, що суд помилково ототожнив подання звітності про контрольовані операції із поданням документації з трансферного ціноутворення, незважаючи на те, що це зовсім різні правовідносини з відмінним правовим регулюванням.
Судом надав неправильну оцінку попередньо проведеним перевіркам позивача, оскільки в межах таких перевірок перевірялося, зокрема, дотримання позивачем строків, визначених пп.39.4.2 п.39.4 ст.39 ПК України (своєчасності подання звіту про КО), а в розглядуваній судовій справі йдеться про дотримання платником податків вимог пп.39.4.3 - 39.4.4 п.39.4 ст.39 ПК України щодо подання документації з ТЦ.
Також суд провів безпідставну переоцінку уже встановлених Верховним Судом обставин щодо відповідності запитів ДПС України (за формою та змістом) нормативним вимогам, що встановлені для таких нормами ПК України.

Отже, в силу прямих приписів ПК України колегія суддів враховує наявність у позивача обов`язку щодо надання документації з ТЦ на обов`язковий письмовий запит ДПС України. Виникнення такого обов`язку стверджується скерованими на адресу платника податків запитами ДПС України, на які відповіді позивач не надав.
Матеріалами справи підтверджується, що до моменту прийняття оскаржуваного податкового повідомлення-рішення позивач не подавав на вимогу відповідача документацію з трансферного ціноутворення; така не була предметом дослідження в рамках перевірок, по яким складені Акти № 126/28-10-48-14/00412122 від 12.07.2017р. та № 174/33-00-07-01/00412122 від 16.09.2022р.
Документація з ТЦ подається лише за запитом податкового органу. Сам факт не подання такої документації на запит контролюючого органу (ігнорування такого запиту) є належною і достатньою підставою для застосування штрафу в розмірі 3 % від суми КО, щодо яких не була подана документація, але не більше 200 розмірів прожиткового мінімуму для працездатної особи, встановленого законом на 1 січня податкового (звітного) року.

Відтак, спірне податкове повідомлення-рішення № 849/33-00-23-01 від 17.10.2023р. відповідає вимогам закону.

Також колегія суддів враховує, що листом № 08/24 від 06.02.2024р. (вх. ДПС України № 4364/6 від 12.02.2024р.) позивач скерував до ДПС України документацію з ТЦ про контрольовані операції, здійснені підприємством за звітні періоди 2015 - 2020 років (Т.4, а.с.141, 142-160
При цьому вказано, що таку документацію з ТЦ надано на виконання запиту ДПС України № 17435/6/99-00-23-02-01-06 від 23.12.2022р.
Така подача спірної документації з ТЦ (як вказує позивач – повторна подача) не спростовує твердження податкового органу про те, що матеріали справи не містять доказів подання позивачем документації з ТЦ на обов`язковий письмовий запит ДПС України. Також відсутні докази подання до податкового органу документації з ТЦ під час будь-яких попередньо проведених перевірок, зокрема, планових, позапланових виїзних перевірок ОП «Ужгородський коньячний завод» (Акт № 126/28-10-48-14/00412122 від 12.07.2017р., Акт № 174/33-00-07-01/00412122 від 16.09.2022р.).

З огляду на викладене, висновки суду першої інстанції про наявність правових підстав для задоволення позову є помилковими.

Оцінюючи в сукупності вищевикладене, враховуючи підтвердження матеріалами справи обставин, якими контролюючий орган обґрунтував свої твердження про порушення позивачем пп.39.4.4 п.39.4 ст.39 ПК України, а відтак й покладених в основу прийнятого оскаржуваного податкового повідомлення-рішення, заявлений позов є безпідставним, через що задоволенню не підлягає.

З огляду на вищевикладене, доводи апеляційної скарги є суттєвими і складають підстави для висновку про неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи, неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального права (незастосування закону, який підлягав застосуванню), що призвело до помилкового вирішення справи, через що рішення суду підлягає скасуванню з прийняттям нової постанови про відмову в задоволенні заявленого позову, з вищевикладених мотивів.

Враховуючи результат апеляційного розгляду, та в силу приписів ст.139 КАС України колегія суддів змінює розподіл судових витрат: понесені судові витрати по сплаті судового збору за подання позовної заяви не підлягають відшкодуванню ОП «Ужгородський коньячний завод»; суму сплаченого судового збору за подання апеляційної скарги належить покласти на апелянта ЗМУ ДПС ВПП.

Керуючись ст.139, ч.3 ст.243, ст.310, п.2 ч.1 ст.315, п.п.1, 4 ч.1 ст.317, ч.1 ст.321, ст.ст.322, 325, 329 КАС України, апеляційний суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Західного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків задовольнити.
Рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 03.09.2025р. в адміністративній справі № 260/501/24 скасувати та прийняти нову постанову, якою в задоволенні позову Орендного підприємства «Ужгородський коньячний завод» до Західного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення щодо застосування штрафних (фінансових) санкцій за неподання документації з трансферного ціноутворення, - відмовити.

Понесені судові витрати по сплаті судового збору за подання позовної заяви не підлягають відшкодуванню Орендному підприємству «Ужгородський коньячний завод»; суму сплаченого судового збору за подання апеляційної скарги покласти на апелянта Західне міжрегіональне управління ДПС по роботі з великими платниками податків.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дати її ухвалення, але може бути оскаржена у касаційному порядку шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції протягом тридцяти днів з дня проголошення судового рішення; у випадку оголошення судом апеляційної інстанції лише вступної та резолютивної частини судового рішення зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. 

Головуючий суддя	 	Р. М. Шавель 	
судді	 	Н. В. Бруновська 	
 	 	І. І. Запотічний  	

Дата складання повного судового рішення: 16.01.2026р.