ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД МИКОЛАЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
================================================================
РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
29 грудня 2025 року Справа № 915/1643/24 
м.Миколаїв

Господарський суд Миколаївської області у складi головуючого суддi Мавродієвої М.В., 
за участю:
секретаря судового засідання Шевченко Т.В.,
представника позивача (відповідача за зустрічним позовом): Шень С.І. (поза межами суду),
представника відповідача (позивача за зустрічним позовом): Вишнякова Д.О., Рогінський М.Б. (поза межами суду),
розглянувши у відкритому судовому засіданні справу
за первісним позовом: Акціонерного товариства “Національна атомна енергогенеруюча компанія “Енергоатом”,
до відповідача: Товариства з обмеженою відповідальністю “Експертно-технічний центр промислової безпеки”, 
про: стягнення штрафних санкцій у розмірі 117732,94 грн, 
за зустрічним позовом: Товариства з обмеженою відповідальністю “Експертно-технічний центр промислової безпеки”,
до відповідача: Акціонерного товариства “Національна атомна енергогенеруюча компанія “Енергоатом”,
про: стягнення збитків (упущеної вигоди) у розмірі 925573,52 грн, -

в с т а н о в и в:

30.12.2024 Акціонерне товариство “Національна атомна енергогенеруюча компанія “Енергоатом” звернулося до Господарського суду Миколаївської області з позовною заявою б/н від 30.12.2024 (вх.№16491/24) в електронному вигляді, в якій просить суд стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю “Експертно-технічний центр промислової безпеки” на користь Акціонерного товариства “Національна атомна енергогенеруюча компанія “Енергоатом” в особі Філії “Відокремлений підрозділ “Південноукраїнська атомна електрична станція” Акціонерного товариства “Національна атомна енергогенеруюча компанія “Енергоатом” штрафні санкції у розмірі 117732,94 грн, нарахованих за порушення термінів надання послуг за Договором №1-ЕРП/2024 про надання послуг за темою: “Експертне обстеження та періодичний технічний огляд (в об`ємі повного технічного огляду) вантажопідіймальних механізмів після закінчення продовжуваного строку безпечної експлуатації” від 19.04.2024 (№1-ЕРП/2024/33-123-01-24-09073 від 03.06.2024), з яких: пеня у розмірі 39984,77 грн та штраф у розмірі 77748,17 грн.
В обґрунтування своїх вимог позивач посилається на те, що відповідно до укладеного між сторонами Договору №1-ЕРП/2024 від 19.04.2024 (№1-ЕРП/2024/33-123-01-24-09073 від 03.06.2024) () надалі – Договір) відповідач зобов`язався за завданням позивача надати послуги за темою: «Експертне обстеження та періодичний технічний огляд вантажопідіймальних механізмів після закінчення продовжуваного строку безпеки експлуатації», а позивач – прийняти і оплатити надані послуги - код СРV 71630000-3 (Послуги з технічного огляду та випробувань), згідно з Єдиним закупівельним словником ДК 021:2015. Відповідно до п.3.1 Договору договірна ціна складає 1110688,22 грн з ПДВ. Пунктом п.1.3 Договору сторони передбачили, що послуги мають бути надані у період з дати укладання договору по 15.10.2024. Позивач листом від 06.06.2024 № 23-0937/12395 повідомив відповідача про те, що вийшов термін експлуатації у 71 од. вантажопідіймального обладнання та просив відповідача приступити до надання послуг з 07.06.2024. У відповідь листом від 18.06.2024 №01-17/82-вих відповідач повідомив позивача, що готовий приступить до надання послуг з 01.07.2024, але не приступив до виконання зобов`язань. Крім того, позивач неодноразово звертався до відповідача з листами щодо виконання умов договору. Даний факт підтверджується листами №01-17/82-вих від 18.06.2024, №23-0937/21461-вих від 02.10.2024, №23-0937/22788-вих від 17.10.2024, №23-0937/23989 від 30.10.2024, №23-0937/25073-вих від 13.11.2024. Проте, відповідач не приступив до надання послуг по договору. Додаткової угоди про перенесення строку виконання послуг між сторонами не укладалось. Внаслідок невиконання зобов`язань щодо надання послуг, позивачем, на підставі п.5.5.4 та 5.5.5 Договору, було достроково його в односторонньому порядку з 21.11.2024. У зв`язку з невиконанням умов Договору позивачем, на підставі п.7.2 Договору, нараховані 39984,77 грн пені та 77748,17 грн штрафу. 
Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 30.12.2024, - справу №915/1643/24 призначено головуючому судді Мавродієвій М.В.
Ухвалою суду від 06.01.2025 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі у порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін у судове засідання. 
20.01.2025 від відповідача до суду надійшов відзив, у якому останнім висловлені заперечення проти позову з посиланням на наступне:
- згідно п.5.4.1 Договору керівник виконавця несе відповідальність за дотриманням своїм підлеглим персоналом та персоналом сторонньої організації вимог пропускного та внутрішньо об`єктового режимів, що діють у замовника. Згідно п. 5.6 Договору під час надання послуг за договором на території замовника, що перебуває під охороною, замовник зобов`язаний забезпечити оформлення персоналу в установленому порядку допуску до виконання особливих робіт (у разі виконання на об`єктах замовника особливих робіт) до початку їх виконання. Позивач обґрунтовуючи позовну заяву намагається довести суду, що відповідачем з невідомих позивачу причин не було виконано зобов`язання за Договором. При цьому, позивачем не додано до позовної заяви листи відповідача №01-17/118 від 10.09.2024 щодо надання перепусток для виконання Договору; №01-17/118-1 від 10.09.2024 про постановки персоналу на дозиметричний облік; №01-17/118-2 від 10.09.2024 заявка на внесення (ввезення) з наступним винесенням (вивезенням) обладнання та інструменту; №01-17/118-3 від 10.09.2024 щодо надання інформації; №01-17/118-4 від 10.09.2024 про розгляд документів та №01-17/123 від 20.09.2024, в якому відповідач доводить до відома позивача, що не може розпочати виконання Договору, оскільки 19.09.2024 під час візиту представників відповідача до позивача з метою спроби виконання Договору, позивачем не було оформлено працівникам відповідача перепустки, що свідчить про порушення п.5.6 Договору. Причиною відмови в оформленні перепусток працівникам відповідача було зауваження/вимога підрозділів СВН та ПБ щодо того, що Договір не містить інформації щодо лабораторії з проведення неруйнівного контролю. Вказані обставини, на думку позивача вказують на недобросовісність позивача та бажання отримати незаконну вигоду у вигляді пені та штрафу шляхом введення суду в оману. Позивач звернувся до суду із позовною заявою чітко витримавши строк у 30 днів, саме для застосування до відповідача додаткового штрафу у розмірі 7%, що ще раз доводить ту обставину, що первинною метою позивача є стягнення штрафу з відповідача, а не якісне виконання умов Договору та отримання відповідної послуги. 
- виходячи з приписів ст.ст.216, 217, 218, 219 ГК України, суб`єкт господарювання може нести відповідальність у вигляді стягнення пені та штрафу тільки за умови вини такого суб`єкта господарювання. У даному випадку, вина відповідача у невиконанні договірних зобов`язань відсутня, оскільки відповідач не мав змоги виконати зобов`язання за Договором через невиконання позивачем п.5.6 Договору стосовно обов`язку забезпечити оформлення персоналу в установленому порядку допуску до виконання особливих робіт до початку їх виконання, а навпаки вчинив умисні дії по не допуску працівників відповідача на режимну територію АЕС з причин, які не залежали від відповідача.
- 09.01.2025 Верховною Радою України прийнято проект Закону №6013 «Про особливості регулювання підприємницької діяльності окремих видів юридичних осіб та їх об`єднань у перехідний період», з набранням сили якого Господарський кодекс України втрачає чинність. Станом на дату подання даного відзиву до суду, зазначений законопроект готується на передачу на підпис Президента України, однак є висока вірогідність того, що станом на дату винесення судом рішення по даній судовій справі, Господарський кодекс України втратить свою чинність;
- у п.1.5 Договору місцем виконання Договору зазначене місто Южноукраїнськ. Відповідач доводить до відома суду, що станом на дату укладення Договору такого міста, як Южноукраїнськ, в Україні не існувало та не існує.

22.01.2025 засобами поштового зв`язку позивачем було скеровано до суду зустрічний позов б/н (вх.№1332/25 від 29.01.2025) для спільного розгляду із первісним позовом. 
Предметом зустрічного позову є вимога про стягнення з АТ «НАЕК «Енергоатом» на користь ТОВ «Експертно-технічний центр промислової безпеки» збитків (упущену вигоду) за невиконання зобов`язань за Договором №1-ЕРП/2024 про надання послуг за темою: «Експертне обстеження та періодичний технічний огляд (в об`ємі повного технічного огляду) вантажопідіймальних механізмів після закінчення продовжуваного строку безпечної експлуатації» від 19.04.2024 (№1-ЕРП/2024/33-123-01-24-09073 від 03.06.2024) у розмірі 925573,52 грн.
В обґрунтування зустрічного позову ТОВ «Експертно-технічний центр промислової безпеки» посилаючись на приписи ст.ст.3, 22, 611, 623 ЦК України, ст.224, 225 ГК України, зазначає наступне:
- збитки - це об`єктивне зменшення будь-яких майнових благ кредитора, яке пов`язане з утиском його інтересів, як учасника певних суспільних відносин і що виражається у зроблених ним витратах, у втраті або пошкодженні його майна, у втраті доходів, які він повинен був отримати. Як зазначено вище, збитки, як правова категорія, включають в себе й упущену (втрачену) вигоду, яка відрізняється від реальних збитків тим, що реальні збитки характеризують зменшення наявного майна потерпілої о (проведені витрати, знищення і пошкодження манна тощо), а у разі упущеної вигоди наявне майно не збільшується, хоча і могло збільшитися, якби не правопорушення. Тобто упущена вигода відображає різницю між реально можливим у майбутньому потенційно отриманим майном та вже наявним майном. Для застосування такої міри відповідальності, як стягнення збитків у вигляді упущеної вигоди, необхідна наявність усіх елементів складу цивільного (господарського) правопорушення: протиправна поведінка особи (боржника); збитки, заподіяних такою особою; причинний зв`язок між протиправною поведінкою особи і збитками; вини особи, яка заподіяла збитки, у тому числі встановлення заходів, вжитих кредитором для одержання такої вигоди;
- у правовідносинах з відповідачем за зустрічним позовом протиправна поведінка боржника полягає у невиконанні відповідачем за зустрічним позовом зобов`язань по Договору. Так, згідно п.5.6 Договору під час надання послуг за договором на території замовника, що перебуває під охороною, замовник був зобов`язаний забезпечити оформлення персоналу в установленому порядку допуску до виконаним особливих робіт (у разі виконання на об`єктах замовника особливих робіт) до початку їх виконання. Відповідач за зустрічним позовом всупереч своїм зобов`язанням за Договором не надав позивачу за зустрічним позовом доступу на територію станції для виконання робіт згідно Договору, що підтверджується наданим позивачем листуванням. Більш того, відповідач за зустрічним позовом 25.11.2024, всупереч умов Договору, в односторонньому порядку розірвав Договір. Таким чином, вищезазначені незаконні дії відповідача за зустрічним позовом призвели до збитків позивача за зустрічним позовом у вигляді упущеної вигоди; 
- збитки, заподіяні відповідачем за зустрічним позовом - це упущена вигода позивача за зустрічним позовом у вигляді грошової винагороди за Договором. При визначенні розміру збитків у вигляді упущеної вигоди слід керуватися такими критеріями її розрахунку (обчислення) як: 1) звичайні обставини (умови цивільного/господарського обороту); 2) розумні витрати; 3) компенсаційність відшкодування збитків. Справедливе відшкодування збитків у вигляді упущеної вигоди за наявності доведеності протиправної поведінки заподіювана збитків та причинного зв`язку між збитками та протиправною поведінкою є одним із ефективних засобів захисту порушених прав кредитора, адже сама лише констатація у судовому рішення порушення прав кредитора (позивача) не завжди може бути достатньою для того, щоб захист міг вважатися ефективним. Таким чином, позивач за зустрічним позовом вважає» що розмір збитків складає ціна Договору (без ПДВ).
- причинний зв`язок між протиправною поведінкою відповідача за зустрічним позовом і збитками полягає у неправомірній поведінці по ненаданню доступу/перепусток, незаконне розірвання Договору та відсутність можливості позивачу за зустрічним позовом виконати зобов`язання за Договором та отримані грошову винагороду; 
- вина відповідача за зустрічним позовом також полягає у ненаданні доступу/перепусток, незаконне розірвання Договору, зокрема, та відсутність можливості позивачу за зустрічним позовом виконати зобов`язання за Договором. Крім того, перелічені незаконні дії відповідача за зустрічним позовом призвели до бюджетних втрат, оскільки позивач за зустрічним позовом після отримання грошової винагороди за Договором сплатив би в бюджет усі обов`язкові платежі/податки, тим самим поповнивши бюджет держави у період військового часу.
- добросовісність - це певний стандарт поведінки, що характеризується чесністю, відкритістю і повагою інтересів іншої сторони договору або відповідне правовідношення. Доктрина заборони суперечливої поведінки, базується на тому, що ніхто не може діяти всупереч своїй попередній поведінці. Поведінкою, яка суперечить добросовісності та чесній діловій практиці, є, зокрема, поведінка, що не відповідає попереднім заявам або поведінці сторони, за умови, що інша сторона, яка діє собі на шкоду, розумно покладається на них.

Ухвалою суду від 03.02.2025 зустрічну позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Експертно-технічний центр промислової безпеки» б/н від 22.01.2025 (вх.№1332/25 від 29.01.2025), залишено без руху.
17.02.2025 від Товариства з обмеженою відповідальністю «Експертно-технічний центр промислової безпеки» до суду надійшла заява про усунення недоліків б/н від 17.02.2025 (вх.№2367/25), зазначених в ухвалі суду від 03.02.2025.
Враховуючи, що спір виник між одними і тими ж сторонами, спірні правовідносини виникли з одного Договору №1-ЕРП/2024 про надання послуг за темою: «Експертне обстеження та періодичний технічний огляд (в об`ємі повного технічного огляду) вантажопідіймальних механізмів після закінчення продовжуваного строку безпечної експлуатації» від 19.04.2024 (№1-ЕРП/2024/33-123-01-24-09073 від 03.06.2024), а задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову, суд дійшов висновку, що позови є взаємопов`язаними і спільний їх розгляд є доцільним.
Згідно ч.7 ст.180 ГПК України, у випадку подання зустрічного позову у справі, яка розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, суд постановляє ухвалу про перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження.
За вказаних обставин, ухвалою від 24.02.2025 суд постановив перейти до розгляду справи №915/1643/24 за правилами загального позовного провадження, а також ухвалою від 24.02.2025 прийняв зустрічну позовну заяву ТОВ «Експертно-технічний центр промислової безпеки» б/н від 22.01.2025 (вх.№1332/25 від 20.01.2025) для спільного розгляду із первісним позовом з урахуванням заяви б/н від 17.02.2025 (вх.№2367/25) та відкрив провадження у справі; об`єднав зустрічний позов в одне провадження зі справою №915/1643/24 за позовом АТ «НАЕК «Енергоатом» до ТОВ «Експертно-технічний центр промислової безпеки» про стягнення штрафних санкцій у розмірі 117732,94 грн; розгляд зустрічної позовної заяви ухвалив здійснювати одночасно із первісним позовом та підготовче засідання у справі призначив на 24.03.2025.

24.03.2025 від АТ «НАЕК «Енергоатом» до суду надійшла відповідь на відзив за первісним позовом, в якій АТ «НАЕК «Енергоатом» зазначає наступне:
- відповідно до п.1.2 Перелік та обсяг послуг, які є предметом договору, визначені технічним завданням (Додаток №1). Пунктом 1.3 Договору визначено, що термін надання послуг: з дати укладання договору по 15.10.2024. У зв`язку з виходом терміну експлуатації 71 одиниці вантажопідіймального обладнання замовник звернувся до виконавця з листом №23-0937/12395 від 06.06.2024 «Про надання послуг» та просив приступити до надання послуг з 07.06.2024. Виконавець листом №01-17/82-вих від 18.06.2024 «Щодо надання послуг» повідомив замовника про готовність приступить до надання послуг з 01.07.2024. Проте, виконавець не прибув на АЕС, не приступив до надання послуг та не надав список працівників, яких буде залучено до надання вищезазначених послуг. Враховуючи зазначені вище обставини, замовник неодноразово звертався до виконавця з листами (від 02.10.2024 №23-0937/21461-вих «Про початок наданих послуг»; від 17.10.2024 №23-0937/22788-вих «Про негайне надання послуг»; від 30.10.2024 №23-0937/23989-вих «Про надання інформації»; від 13.11.2024 №23-0937/25073-вих «Про негайне надання послуг») щодо виконання умов договору. В листах замовником зазначалося, що пролонгація послуг на 2025 рік неможлива за відсутності фінансування, ненадання послуг у 2024 році є порушення умов договору, що змусить замовника розірвати зазначений вище договір. Крім того, у листах зазначалося про виконання договірних зобов`язань, або надання пояснень з боку виконавця щодо неможливості їх виконання. Однак виконавець не приступив до надання послуг та не виконав зобов`язання по договору. Відповідно до п.5.5.4, 5.5.5 Договору, замовник має право в односторонньому порядку розірвати договір у випадку відмови виконавця від виконання договору або систематичного порушення ним умов договору та у разі невиконання зобов`язань виконавцем, письмово повідомивши його про це протягом 10 днів. Внаслідок невиконання зобов`язань щодо надання послуг позивач на підставі п.5.5.4 та 5.5.5 Договору, достроково в односторонньому порядку, з 21.11.2024 розірвав договір №1-ЕРП/2024 від 19.04.2024 (№1-ЕРП/2024/33-123-01-24-09073 від 03.06.2024), а також відповідно до п.7.2 договору, за порушення термінів надання послуг за договором, нарахував пеню у розмірі 0,1% від вартості послуг, надання яких було прострочено, за кожний день прострочення, а за прострочення понад 30 днів – додатково штраф у розмірі 7% зазначеної вартості.
- щодо оформлення перепусток для персоналу відповідача, то згідно п.5.6 Договору передбачено, що під час надання послуг за договором на території замовника, що перебуває під охороною, замовник зобов`язаний забезпечити оформлення персоналу в установленому порядку допуску до виконання особливих робіт (у разі виконання на об`єктах Замовника особливих робіт) до початку їх виконання. Допуск до виконання особливих робіт оформлюється відповідно до Порядку проведення спеціальної перевірки для надання фізичним особам допуску до виконання особливих робіт на ядерних установках, з ядерними матеріалами, радіоактивними відходами, іншими джерелами іонізуючого випромінювання», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25.12.1997 №1471 (зі змінами) (надалі Постанова №1471) та іншими нормативними та організаційно-розпорядчими документами замовника. Позивач є режимним об`єктом, стратегічним підприємством. Всі фізичні особи проходять спеціальну перевірку до початку виконання робіт, або надання послуг. Відповідно до листа виконавця №01-17/118-3 від 10.09.2024 та Наказу №03-07/21 від 02.09.2024 виконавець отримав допуск до виконання особливих робіт I категорії. Отримавши допуск виконавець з 02.09.2024 мав змогу виконувати роботи в захищеній зоні та на території промислового майданчика АЕС. Крім того, ще до отримання дозволу, персонал виконавця з моменту підписання договору мав змогу виконувати роботи з експертного обстеження вантажопідіймальних механізмів (у кількості 38 одн.), що розташоване поза межами промислового майданчика АЕС. Відповідно до Графіку №16/01-237 від 20.09.2023 «Проведення експертного обстеження та періодичного повного технічного огляду устаткування ВПМ на 2024» є об`єкти в зоні контрольованого доступу та об`єкти на території АЕС, де достатньо паспорту особи для безперешкодного потрапляння на територію АЕС. Такі об`єкти виділені у графіку маркером та спецперепусток до таких вантажопідіймальних механізмів непотрібно. Достатньо надання паспорту особи. Таким чином, виконавець мав всі можливості надавати послуги за межами контрольованого доступу, але цього не зробив. Відповідно до листа №01-17/118-4 від 10.09.2024 виконавиць був готовий приступити до надання послуг з 16.09.2024. Проте, тільки 20.09.2024 на АЕС прибув директор ТОВ «Експертно-технічний центр промислової безпеки» Рогінський М.Б., в якості фахівця, який мав проводить лише неруйнівний контроль металевих конструкцій та обладнання. Експерта, який виконує вище зазначені етапи, у тому числі, визначає місця для неруйнівного контролю, і присутність якого є обов`язковою, не було. Відмови у оформлені перепустки персоналу виконавця не було. Відразу старший майстер з ремонту ЦРВПМіЗС ЕРП Левченко А.В. почав процедуру оформлення та допуску на територію АЕС. У зв`язку з тим, що процедура оформлення передбачає проведення навчання та інструктажів з охорони праці, пожежної та радіаційної безпеки, повністю закінчити процедуру оформлення допуску (20.09.2024 - п`ятниця) не вдалося. Подальше оформлення було перенесено на 23.09.2024 (понеділок), що підтверджується службовою запискою №16/0905-132 від 20.09.2024. 23.09.2024 Рогінський М.Б. на територію промислового майданчика АЕС не з`явився, а по телефону повідомив, що знаходиться в м.Одеса (у своїх справах). 24.10.2024 виконавцю (Рогінському М.Б. та Руденькому В.П.) було надано доступ (видано перепустки) до захищеної зони АЕС та спеціальний корпус (зону контрольованого доступу) з метою виконання договору. Після закінчення терміну дії перепусток значених вище працівників, перепустки було заблоковано та анульовано системою контролю доступом. Документи на подовження терміну дії перепусток, на даних працівників, не надходили. Крім того, позивач зазначає, що облік видачі перепусток ведеться в електронному форматі програмного забезпечення автоматизованої системи АКТЗ (автоматизований комплекс технічних засобів). Враховуючи вищезазначені обставини, у позивача відсутня можливість надати витяг з журналу реєстрації видачі вищезазначених перепусток, а саме: копію титульного листа журналу; копію печатки, що поставлено на вузол скріплення листів такого журналу із відповідним підписом відповідальної особи. Надати копії перепусток що видавались працівникам виконавця на територію замовника не має можливості, у зв`язку з їх знищенням після закінчення терміну дії, на який вони видавались. Відповідно до «Зобов`язання користувача електронною перепусткою Філії «ВП ПАЕС» забороняється передавати перепустку іншій особі, копіювати, фотографувати та розміщувати у соціальних мережах та засобах масової інформації і т.і.; 
- щодо проекту Закону №6013 «Про особливості регулювання підприємницької діяльності окремих юридичних осіб та їх об`єднань у перехідний період» позивач зазначає, що дійсно, 09.01.2025 Верховною Радою України прийнято проект Закону №6013 «Про особливості регулювання підприємницької діяльності окремих юридичних осіб та їх об`єднань у перехідний період», з набранням сили якого Господарський кодекс України втрачає чинність, але зазначені обставини ніяк не впливають на розгляд позовних вимог у справі №915/1643/24;
- щодо п.1.5 Договору №1-ЕРП/2024 від 19.04.2024 (№1-ЕРП/2024/33-123-01-24-09073 від 03.06.2024), в якому визначено, що місцем виконання договору є місто Южноукраїнськ. Відповідач вводить суд в оману стверджуючи, що станом на дату укладання договору міста Южноукраїнськ, як Южноукраїнськ, в Україні не існувало та не існує. Відповідно до постанови Верховної Ради України від 09.10.2024 №4007-IX «Про перейменування м.Южноукраїнськ Вознесенського району Миколаївської області на м.Південноукраїнськ» місто Южноукраїнськ Миколаївської області перейменовано на м.Південноукраїнськ. 

24.03.2025 від АТ «НАЕК «Енергоатом» також надійшов відзив на зустрічний позов, в якому АТ «НАЕК «Енергоатом» заперечує проти вимог, заявлених у зустрічній позовній заяві посилаючись на те, що незважаючи на неодноразові звернення до виконавця з відповідними листами, виконавець не приступив до надання послуг по договору (на вантажопідіймальних механізмах у кількості 254 одн.), із них: 216 одн. (що потребує оформлення спеціальної перепустки); 38 одн. (що не потребує оформлення спеціальної перепустки). Вказане підтверджується копіє Графіка №16/01-237 від 20.09.2023 «Проведення експертного обстеження та періодичного повного технічного огляду устаткування ВПМ на 2024». АТ «НАЕК «Енергоатом», на підставі п.5.5.4 та п.5.5.5 Договору, достроково в односторонньому порядку, з 21.11.2024 розірвало Договір №1-ЕРП/2024 від 19.04.2024 (№1-ЕРП/2024/33-123-01-24-09073 від 03.06.2024), направивши лист-повідомленням №23-0033.02.04/26077-вих від 25.11.2024. Стосовно посилання позивача за зустрічним позовом на наявність вини замовника у невиконанні ним своїх зобов`язань по договору через неоформлення спеціальних перепусток, АТ «НАЕК «Енергоатом» зазначає, що позивач у зустрічній позовній заяві не довів, що він мав реальні підстави розраховувати на одержання певного доходу. Для стягнення збитків необхідна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення: протиправної поведінки, збитків, причинного зв`язку між протиправною поведінкою і збитками, а також вини заподіювача збитків. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільно-правова відповідальність не настає. Саме на позивача за зустрічним позовом покладається обов`язок довести наявність збитків, протиправність поведінки заподіювача збитків та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяними збитками. Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування (ч.1 ст.73, ч.1 ст.74, ч.1 ст.76, ч.1 ст.77 ГПК України). Кредитор повинен не лише підрахувати розмір збитків, але й підтвердити їх документально. При визначенні розміру упущеної вигоди мають враховуватися відомості, які безспірно підтверджують реальну можливість отримання винагороди, якби зобов`язання було виконано боржником у належний спосіб. Дохід не може бути абстрактним, адже для відшкодування упущеної вигоди повинні враховуватися заходи, вжиті потерпілою особою для його отримання (аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 30.03.2021 у справі №908/2261/17).
У підготовчому засіданні 24.03.2025 судом було оголошено перерву до 08.04.2025.

28.03.2025 від ТОВ «Експертно-технічний центр промислової безпеки» надійшла заява на відповідь на відзив АТ «НАЕК «Енергоатом», в якій відповідач за первісним позовом вважає первісні позовні вимоги такими, що суперечать матеріальним та процесуальним нормам діючого законодавства України та фактичним обставинам справи з наступних підстав: 
- щодо застосованого позивачем у відповіді на відзив терміну «введення суд в оману», відповідач зазначає, що разом з відзивом на позовну заяву надав до матеріалів даної судової справи цілу низку листів, що мали своє походження з предмету договору, що є предметом даної судової справи, які чомусь позивач не надав до суду разом із позовною заявою, оскільки, мабуть, сподівався, що жодного спротиву відповідача в суді не буде, як на те звик позивач. Постає просте та риторичне питання: так яка сторона намагається ввести суд в оману? 
- позивач у відповіді на відзив зазначає, що директор відповідача Рогінський М.Б. 23.09.2024 до позивача не з`явився та повідомив по телефону, що прибуває у м.Одеса. Однак, позивач мабуть не дуже ретельно знайомиться із всіма процесуальними документами, що містяться в матеріалах даної судової справи. Так, 18.03.2025 до матеріалів даної судової справи відповідачем було долучено копію перепустки Рогінського М.Б. для разового відвідування №001 від 23.09.2024. Це, насамперед, доводить той факт, що навіть директору відповідача позивачем не було надано тривалої перепустки та доводить той факт, що директор відповідача був присутній на території позивача 23.09.2024. Тому знов постає просте та риторичне питання: так яка сторона намагається ввести суд в оману? 
- у відзиві на зустрічну позовну заяву позивач дуже ретельно доводить до відома суду, що відповідачем не доведено тих чи інших обставин, однак сам позивач у відповіді на відзив доводить до відома суду, що не може довести факт видачі тривалих перепусток працівникам відповідача. Усі інші доводи позивача спростовуються відзивом на позовну заяву.

28.03.2025 від ТОВ «Експертно-технічний центр промислової безпеки» також надійшла відповідь на відзив на зустрічний позов, в якій позивач за зустрічним позовом зазначає наступне:
- щодо не зазначення ТОВ «Експертно-технічний центр промислової безпеки» обставин, які мають значення для об`єктивного розгляду справи та ненадання ТОВ «ЕТЦПБ» доказів по справі, а саме: не надання доказів направлення працівників у відрядження до відповідача для виконання запланованих робіт та доказів наявності у штаті відповідача працівників, що мають відповідну кваліфікацію. Зазначені питання порядку ведення взаємовідносин із працівниками товариства – є виключним питанням власної внутрішньою організації господарської діяльності «Експертно-технічний центр промислової безпеки». Що стосується питання кваліфікації працівників «Експертно-технічний центр промислової безпеки», то це питання відноситься до тендерної ініціативи та умов такого тендеру; 
- щодо ненадання ТОВ «Експертно-технічний центр промислової безпеки» послуг поза межами промислового майданчика відповідача (у кількості 38 од.) до яких не потрібно оформлення допуску до виконання особливих робіт (спеціальної перепустки), то дане питання не відноситься до предмету зустрічної позовної заяви, однак ТОВ «Експертно-технічний центр промислової безпеки» знов зазначає, що його працівники не отримали взагалі ніяких перепусток; 
- щодо ненадання доказів вчинення з боку АТ «НАЕК «Енергоатом» порушень умов договору, то такі докази прямо витікають з Договору та зазначено в зустрічній позовній заяві; 
- щодо ненадання доказів захисту інтересів ТОВ «Експертно-технічний центр промислової безпеки» до строку закінчення дії договору. Це твердження є дуже аморфним та незрозумілим. 
- щодо ненадання доказів та належного обґрунтування всіх складових правопорушення описаних у зустрічній позовній заяві, адже співпадають протиправні дії і вина, ТОВ «Експертно-технічний центр промислової безпеки» зазначає, що усе належне обґрунтування міститься в зустрічній позовній заяві;
- щодо твердження АТ «НАЕК «Енергоатом», що ТОВ «Експертно-технічний центр промислової безпеки» не доведено розмір та реальність збитків та т.ін, то ТОВ «Експертно-технічний центр промислової безпеки» зазначає, що це твердження АТ «НАЕК «Енергоатом» також спростовується доводами зустрічної позовної заяви.
У підготовчому засіданні 08.04.2025 судом було відкладено розгляд справи на 07.05.2025 за клопотанням позивача за первісним позовом.

09.04.2025 від АТ «НАЕК «Енергоатом» надійшли заперечення на відповідь на відзив на зустрічний позов, в яких АТ «НАЕК «Енергоатом» просить у задоволені зустрічних позовних вимог відмовити з урахуванням наступного:
- в порушення п.п.5.1.2 п.5.1, п.п.5.4.1 п.5.4, п.5.6 Договору; п.3.1, 3.2, 3.3, 3.4 розділу 3, п.4.1, п.4.3 розділу 4 Технічного завдання (Додаток №1 до договору) ТОВ «Експертно-технічний центр промислової безпеки» не виконало умови Договору та Технічного завдання, а обмежилось направленням листів, які були долучені до відзиву за первісним позовом від 19.01.2025 (у тому числі листом, з переліком персоналу, який мав надавати послуги), але не забезпечив його прибуття на АЕС для оформлення перепусток, проходження інструктажів на стратегічному об`єкті та не зважаючи на неодноразові звернення, не виконав договірні зобов`язання перед замовником. Вказане спростовує твердження позивач за зустрічним позовом, що питання порядку ведення взаємовідносин із працівниками товариства, у т.ч. направлення їх у відрядження, – є виключним питанням власної внутрішньою організації господарської діяльності ТОВ «ЕТЦПБ», а питання кваліфікації працівників ТОВ «ЕТЦПБ, це питання відноситься до тендерної ініціативи та умов такого договору»;
- на звернення директора ТОВ Рогінського М.Б. куратором договору були оформлені службові записки про надання дозволу доступу в зону обмеженого доступу, а саме: №16/0905-132 від 20.09.2024 «Про дозвіл доступу в зону обмеженого доступу філії «ВП ПАЕС» на директора ТОВ «Експертно-технічний центр промислової безпеки» - Рогінського Михайла Борисовича, на період з 20.09.2024 по 31.12.2024, про надання послуг по договору №1-ЕРП/2024 від 19.04.2024 (№1-ЕРП/2024/33-123-01- 24-09073 від 03.06.2024) за темою: «Експертне обстеження та періодичний технічний огляд (в об`ємі повного технічного огляду) вантажопідіймальних механізмів після закінчення продовжуваного строку безпечної експлуатації», а також №16/0905-149 від 18.10.2024 «Про дозвіл доступу в зону обмеженого доступу філії «ВП ПАЕС» на директора ТОВ «Експертно-технічний центр промислової безпеки» - Рогінського Михайла Борисовича та технічного експерта з промислової безпеки - Руденького Володимира Петровича, (на період з 18.10.2024 по 31.12.2024, про надання послуг по договору №2-ЕРП/2024 від 20.05.2024 (№2-ЕРП/2024/33-123-01-24-09185 від 12.07.2024) за темою: «Експертне обстеження та періодичний повний технічний огляд ліфтів». На підставі зазначених вище службових записок, генеральним директором Стояновим В.Д. був наданий дозвіл на оформлення допуску в зону обмеженого доступу та здійснювалося переміщення в зоні обмеженого доступу (Рогінським М.Б. та Руденьким В.П.), що підтверджується звітами про переміщення по території ВП ПАЕС, з 01.01.2024 по 02.04.2025, Рогінського М.Б., в зоні обмеженого доступу (по договору №1-ЕРП/2024 від 19.04.2024 (№1-ЕРП/2024/33-123-01-24-09073 від 03.06.2024), з 24.10.2024 по 28.10.2024 (копія звіту Служби фізичного захисту), звіт про переміщення по території ВП ПАЕС, з 01.01.2024 по 02.04.2025, Рогінського М.Б. та Руденького В.П. в зоні обмеженого доступу (по договору №2-ЕРП/2024 від 20.05.2024 (№2-ЕРП/2024/33-123-01-24-09185 від 12.07.2024), з 24.10.2024 по 25.10.2024. Проте, виконавець не приступив до надання послуг по договору №1-ЕРП/2024 від 19.04.2024 (№1-ЕРП/2024/33-123-01-24-09073 від 03.06.2024) за темою: «Експертне обстеження та періодичний технічний огляд (в об`ємі повного технічного огляду) вантажопідіймальних механізмів після закінчення Документ сформований в системі продовжуваного строку безпечної експлуатації» на вантажопідіймальних механізмах у кількості 254 одн.), із них: 216 одн. (потребує оформлення спеціальної перепустки); 38 одн. (не потребує оформлення спеціальної перепустки). Зазначене вище спростовує твердження позивача, що останній не мав перепусток в зону обмеженого доступу.
- замовник не чинив перешкод ТОВ «Експертно-технічний центр промислової безпеки» у виконанні договірних зобов`язань, а навпаки просив надати перелік персоналу для оформлення допуску до особливих робіт, що підтверджується листами №23-0937/13087–вих від 14.06.2024 та №23-0937/11539–вих від 28.05.2024. Більше того, 23.09.2024 директор ТОВ «Експертно-технічний центр промислової безпеки» Рогінський М.Б. прибув на АЕС та відповідно до Інструкції з пропускного режиму для будівля центрально-диспетчерського пункту та будівлі управління будівництва з прибудовою ІН.00057.0023, оформив разову перепустку №001. На підставі разової перепустки №001, через контрольно-пропускний пункт (КПП), директор Рогінський М.Б. заходив в договірний відділ (каб. №264), що знаходиться в будівлю ЦДП та УБ з прибудовою, що підтверджується записом в журналі обліку разових перепусток, однак про перебування на АЕС директор Рогінський М.Б. не повідомив підрозділ-куратора. Таким чином, вина як підстава для відповідальності та протиправні дії в діях замовника відсутні.
- якщо позивач вважає, що відповідач вчинив порушення, то позивач мав право звертатися до суду за захистом своїх прав на протязі дії договору, але останній цього не зробив. Останній звернувся до суду із зустрічним позовом тільки після звернення позивача за первісним позовом про стягнення з виконавця штрафних санкцій за невиконання зобов`язань за договором №1-ЕРП/2024 від 19.04.2024 (№1-ЕРП/2024/33-123-01-24-09073 від 03.06.2024).

Ухвалою від 07.05.2025 судом закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду по суті на 03.06.2025.
У судовому засіданні 03.06.2025 судом було оголошено перерву до 16.07.2025.
У судовому засіданні 16.07.2025 судом було відкладено розгляд справи на 20.08.2025 за клопотанням позивача за первісним позовом.
У судовому засіданні 20.08.2025 судом було оголошено перерву до 29.09.2025.
У судовому засіданні 29.09.2025 судом було оголошено перерву до 30.10.2025.
У судовому засіданні 30.10.2025 судом було відкладено розгляд справи на 27.11.2025 за клопотанням позивача за первісним позовом.
У судовому засіданні 27.11.2025 судом було оголошено перерву до 11.12.2025.
У судовому засіданні 11.12.2025 судом було оголошено перерву до 22.12.2025.
В ході розгляду справи представники сторін підтримували висловлені позиції та доводи, викладені на їх обґрунтування.
У судовому засіданні 22.12.2025 суд перейшов до стадії ухвалення судового рішення.
У судовому засіданні 29.12.2025 судом було проголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Щодо тривалості судового провадження, суд, з урахуванням критеріїв розумності, які вироблені Європейським судом з прав людини вважає за необхідне зазначити наступне.
Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, при визначенні цивільних прав і обов`язків особи чи при розгляді будь-якого кримінального обвинувачення, що пред`являється особі. У частині 1 статті 6 Конвенції закріплено елементи права на судовий захист, серед яких є розумний строк розгляду справи, який вважається окремим елементом доступності правосуддя. 
Європейський суд з прав людини (надалі – ЄСПЛ), правовою основою функціонування та діяльності якого є Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, опрацював критерії, які дозволяють зробити висновки про розумність розгляду конкретної справи. Зокрема, у п.47 рішення у справі «Бараона проти Португалії» 1987 року Суд відзначив: «Розумність тривалості розгляду повинна визначатися з огляду на конкретні обставини справи з урахуванням критеріїв, сформульованих у практиці Суду, зокрема, комплексності справи, поведінки заявника і відповідних державних органів». Критерій комплексності справи означає оцінювання складності справи з урахуванням обставин і фактів, що ґрунтуються на праві (законі) і тягнуть за собою певні юридичні наслідки. Вона може бути пов`язана як із питаннями факту, так і з правовими аспектами: характером фактів, які необхідно встановити; кількістю питань, які розглядаються в межах справи; віддаленістю, з точки зору простору та часу, між подіями та фактами, що розглядаються, та процесом судочинства; кількістю свідків та інших проблем, пов`язаних зі збором доказів; міжнародними факторами; приєднанням справи до інших, а також вступом у процес нових осіб. Крім того, складність справи, а відтак й строк її розгляду, залежать, від складності предмету доказування у справі, без чого неможливо правильно вирішити справу по суті та застосувати норми матеріального права; від обсягу фактів предмета доказування, який може змінюватися у зв`язку зі зміною підстав позову, збільшенням чи зменшенням позовних вимог; від кількості доказів, наданих сторонами». Слід вказати на значну складність даної справи з точки зору пов`язаності та суперечливості доказів та одночасного розгляду первісного та зустрічного позовів.
Ще одними критеріями «розумності» строку розгляду справи є значущість питання для заявника та належна поведінка заявника, яка не повинна становити умисного затягування розгляду справи у відповідній державі. Водночас використання стороною у справі своїх процесуальних прав, які передбачені національним законодавством, не вважається Європейським Судом таким, що свідчить про затягування строків розгляду справи через поведінку заявника. У зв`язку з цим слід зазначити, що неодноразові заяви позивача за первісним позовом про відкладення розгляду справи, хоч і були передбачені національним законодавством, однак також вплинули на строк розгляду даної справи. 
Також ЄСПЛ зазначає, що тривалість строку розгляду справи може бути пов`язана з перевантаженням судової системи, що, в свою чергу, може бути викликано певними надзвичайними ситуаціями. 
Приймаючи до уваги, що з початку військової агресії Російської Федерації проти України бойові дії ведуться, у тому числі, на території Миколаївської області, Господарський суд Миколаївської області, через оголошення повітряних тривог, перебої з постачанням електричної енергії тощо, працював з певними обмеженнями у здійсненні правосуддя та не мав об`єктивної можливості для повноцінного розгляду справи в межах строку, передбаченого ГПК України.
Відповідно, справа розглянута судом в розумний строк, тобто такий, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, забезпечення можливості реалізації учасниками справи своїх процесуальних прав та повного і всебічного розгляду справи. 

Розглянувши матеріали справи, дослідивши та оцінивши усі подані у справу докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності, та враховуючи, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, суд встановив наступне.
За результатами проведених торгів, між сторонами було укладено Договір №1-ЕРП/2024 від 19.04.2024 (№1-ЕРП/2024/33-123-01-24-09073 від 03.06.2024) про надання послуг за темою: «Експертне обстеження та періодичний технічний огляд (в об`ємі повного технічного огляду) вантажопідіймальних механізмів після закінчення продовжуваного строку безпечної експлуатації» на суму 1110688,22 грн (з ПДВ) - код CPV 71630000-3 (Послуги з технічного огляду та випробувань), згідно з Єдиним закупівельним словником ДК 021:2015 (надалі - Договір) (т.1 а.с.5-12). 
Відповідно до п.1.1 Договору, АТ «НАЕК «Енергоатом» (замовник) доручив ТОВ «Експертно-технічний центр промислової безпеки» (виконавець), а виконавець взяв на себе зобов`язання власними та залученими силами якісно надати за плату послуги «Експертне обстеження та періодичний технічний огляд (в об`ємі повного технічного огляду) вантажопідіймальних механізмів після закінчення продовжуваного строку безпечної експлуатації».
Згідно п.1.2 Договору, перелік та обсяг послуг, які є предметом цього договору, визначаються технічним завданням (Додаток 1).
Пунктом п.1.3 Договору сторони передбачили, що термін надання послуг - з дати укладання договору по 15.10.2024.
Відповідно до п.1.4 Договору приймання і оцінка наданих послуг здійснюється замовником відповідно до вимог технічного завдання комісійно.
У відповідності до п.1.5 Договору місцем виконання цього договору, у тому числі (але не виключно) надання послуг, виконання грошових зобов`язань, місцем нарахування та сплати штрафних санкцій, виконання будь-яких зобов`язань, пов`язаних з якістю та своєчасністю надання послуг, є місто Южноукраїнськ.
Відповідно до п.3.1 Договору договірна ціна за предметом цього договору встановлюється на підставі акцептованої замовником цінової пропозиції виконавця.
Ціна договору визначається відповідно до кошторису з додатками (Додаток 2) та згідно з протоколом погодження договірної ціни (Додаток 3) і складає: 925573,52 грн, крім того ПДВ (20%) – 185114,70 грн. Усього: 1110688,22 грн.
У відповідності до п.3.1.1 Договору остаточна ціна договору уточнюється сторонами і визначається виходячи з:
- фактичного обсягу наданих послуг та їх вартості відповідно до кошторису з додатками (Додаток 2) (обсяг, трудовитрати та склад послуг підтверджує підрозділ-куратор), але не більше вартості, спочатку заявленої в договорі;
- фактичної вартості послуг сторонньої організації, що підтверджується завіреними копіями кошторисно-договірних документів, актів наданих послуг, але не більше вартості, спочатку заявленої в Додатку 2 (необхідність та факт залучення, склад і обсяг фактично наданих послуг сторонньою організацією підтверджує підрозділ-куратор). 
Вартість зазначених витрат фіксується виконавцем в акті наданих послуг окремим рядком.
Згідно п.3.2 Договору замовник здійснює оплату фактично наданих послуг на розрахунковий рахунок виконавця відповідно до оформленого двостороннього акта здачі-приймання наданих послуг протягом 180 календарних днів з дати підписання акта.
Відповідно до п.4.1 Договору здача-приймання оформлених в установленому порядку результатів наданих послуг за договором здійснюється у замовника супровідними документами виконавця і оформлюється двостороннім актом здачі-приймання наданих послуг в 3-х (трьох) примірниках: 1 (один) – виконавцеві, 2 (два) – замовнику. Оформлені сторонами акти здачі-приймання наданих послуг є підставою для взаємних розрахунків.
У відповідності до п.4.2 Договору замовник протягом 10 (десяти) робочих днів із дня одержання акта здачі-приймання наданих послуг з комплектом оформлених в установленому порядку документів, згідно з п.4.1 даного договору, зобов`язаний направити виконавцеві підписаний акт здачі-приймання послуг або мотивовану відмову від приймання.
Згідно п.4.3 Договору, у разі мотивованої відмови від приймання наданих послуг, сторони складають двосторонній акт із переліком недоліків, які виконавець зобов`язаний виправити за свій рахунок у термін, погоджений сторонами.
Відповідно до п.4.4 Договору, у разі призупинення або припинення надання послуг з ініціативи замовника, останній здійснює оплату фактично наданих виконавцем послуг на підставі двостороннього акта, супровідних документів і розрахунків обґрунтування виконавця, погоджених із замовником.
У відповідності до п.5.1 Договору виконавець має право:
- отримувати від замовника наявну інформацію, необхідну для надання послуг за цим договором (п.5.1.1);
- за погодженням із замовником, залучати до надання послуг сторонню організацію. При цьому виконавець координує діяльність сторонньої організації і несе повну відповідальність перед замовником за якість і строки надання послуг сторонньою організацією з компенсацією всіх збитків, понесених замовником у зв`язку з її діяльністю (п.5.1.2);
- достроково надати послуги за погодженням із замовником (п.5.1.3); 
- отримати за надані послуги оплату в розмірах і строки, передбачені цим договором (п.5.1.4).
Відповідно до п.5.5 Договору замовник має право: 
- контролювати надання послуг у строки, встановлені цим договором (п.5.5.1);
- відмовитись від прийняття результатів надання послуг і повернути акт здачі-приймання виконавцю в разі, якщо надані послуги не відповідають умовам цього договору (п.5.5.2);
- у випадку дострокового надання послуг прийняти їх та оплатити (п.5.5.3);
- в односторонньому порядку розірвати договір шляхом направлення виконавцю письмового повідомлення у випадку відмови виконавця від виконання договору або систематичного порушення ним умов договору (п.5.5.4);
- достроково розірвати цей договір у разі невиконання зобов`язань виконавцем, письмово повідомивши його про це протягом 10 (десяти) днів (п.5.5.5).
У відповідності до п.5.6 Договору під час надання послуг за договором на території замовника, що перебуває під охороною, замовник зобов`язаний забезпечити оформлення персоналу в установленому порядку допуску до виконання особливих робіт (у разі виконання на об`єктах замовника особливих робіт) до початку їх виконання. 
Допуск до виконання особливих робіт оформлюється згідно з документом «Порядок проведення спеціальної перевірки для надання фізичним особам допуску до виконання особливих робіт на ядерних установках, з ядерними матеріалами, радіоактивними відходами, іншими джерелами іонізуючого випромінювання», затвердженим Постановою КМУ від 25.12.1997 №1471, та іншими відповідними нормативними та організаційно-розпорядчими документами замовника.
Згідно п.5.7 Договору жодна зі сторін не має права передавати права і обов`язки за цим договором третій стороні без письмової згоди іншої сторони. Виконавець не має права здійснювати відступлення вимоги та переведення боргу за цим договором до третьої сторони без письмового погодження такого правочину з замовником.
Відповідно до п.7.1 Договору, за невиконання або неналежне виконання зобов`язань за цим договором винна сторона несе відповідальність згідно з чинним законодавством України.
Згідно п.7.2 Договору, за порушення термінів надання послуг за договором виконавець сплачує замовнику пеню у розмірі 0,1% від вартості послуг, надання яких було прострочено, за кожен день прострочення, а за прострочення понад 30 днів – додатково штраф у розмірі 7% зазначеної вартості. 
Відповідно до п.10.13 Договору забезпечення виконання Договору надається виконавцем не пізніше дати укладання Договору у формі банківської гарантії, згідно з якою первинне зобов`язання несе будь-який банк, або гарантії страхової компанії, яка пройшла відбір АТ “НАЕК “Енергоатом”. Страхова гарантія повинна бути внесена виконавцем не пізніше дати укладання Договору. На вказану дату страховий платіж має бути сплачено, у зв`язку з чим страхова гарантія повинна бути такою, що набрала чинності. Страхова гарантія повинна бути безвідкличною та безумовною. Страхова гарантія має бути надана в оригіналі на паперовому носієві разом із завіреною копією договору страхування, на підставі якого була видана страхова гарантія, та доказами її оплати. Розмір забезпечення - 2% від вартості Договору.
Замовник повертає забезпечення виконання Договору після виконання виконавцем Договору, за рішенням суду щодо повернення забезпечення Договору у випадку визнання результатів закупівлі недійсними або Договору нікчемним, у випадках, передбачених статтею 43 Закону та згідно з умовами, зазначеними в Договорі, але не пізніше ніж протягом п`яти банківських днів з дня настання зазначених обставин, при наявності письмового запиту виконавця.
03.05.2024 між ТОВ «Експертно-технічний центр промислової безпеки» та ПАТ «Європейський страховий альянс», в якості забезпечення виконання договору про закупівлю, була оформлена Страхова гарантія (т.2 а.с.70).
Сторонами не заперечені та не спростовані факти оформлення та оплати страхової гарантії з боку виконавця.
Згідно наданої позивачем за первісним позовом банківської виписки за 30.12.2024 сума страхової гарантії у розмірі 22213,76 грн була перехована банком на рахунок АТ «НАЕК «Енергоатом» (т.2 а.с.71).
Відповідно до п.11 Договору, він діє з моменту його підписання обома сторонами та до 30.05.2025.
Як вбачається з матеріалів справи, між сторонами відбувалось наступне листування.
Листом №23-0937/12395 від 06.06.2024 АТ «НАЕК «Енергоатом» просило приступити до надання послуг з 07.06.2024 (т.1 а.с.8). 
Листом №23-0937/13087-вих від 14.06.2024 АТ «НАЕК «Енергоатом» нагадало виконавцю, що у раніше направленому листі №23-0937/12395 від 06.06.2024 замовник просив приступити до виконання робіт з 07.06.2024. Однак, ТОВ «Експертно-технічний центр промислової безпеки» не приступило до надання послуг та не повідомило про причини, які цьому завадили. Тому АТ «НАЕК «Енергоатом» просило негайно приступити до виконання робіт (т.2 а.с.41). 
Листом №01-17/82 від 18.06.2024 ТОВ «Експертно-технічний центр промислової безпеки» проінформувало АТ «НАЕК «Енергоатом» в особі директора філії ВП ПАЕС, що спеціалісти виконавця готові приступити до виконання своїх зобов`язань за Договором з 01.07.2024 (т.1 а.с.60).
Листом №01-17/118 від 10.09.2024 ТОВ «Експертно-технічний центр промислової безпеки», з метою виконання робіт по Договору просило оформити перепустки на територію філії ВП ПАЕС та спеціальний корпус для спеціалістів за списком (11 осіб) на весь термін Договору до 30.05.2024 (т.1 а.с.98).
Листом №01-17/118-1 від 10.09.2024 ТОВ «Експертно-технічний центр промислової безпеки» направило перелік персоналу, що виконуватиме роботи, пов`язані з джерелами іонізуючого випромінювання для постановки персоналу на дозиметричний облік (т.1 а.с.99).
Листом №01-17/118-2 від 10.09.2024 ТОВ «Експертно-технічний центр промислової безпеки» направило заявку на внесення (ввезення) з наступним винесенням (вивезенням) обладнання та інструменту, необхідного для виконання робіт (т.1 а.с.100). 
Листом №01-17/118-3 від 10.09.2024 ТОВ «Експертно-технічний центр промислової безпеки» до АТ «НАЕК «Енергоатом» доведено інформацію щодо отримання працівниками (11 осіб), які будуть виконувати роботи по Договору, допуску до виконання особливих робіт (т.1 а.с.101).
Листом №01-17/118-4 від 10.09.2024 ТОВ «Експертно-технічний центр промислової безпеки» направило на розгляд АТ «НАЕК «Енергоатом» перелік посад працівників, робота яких потребує допуску до виконання особливих робіт в ТОВ «Експертно-технічний центр промислової безпеки» та копію наказу ТОВ «Експертно-технічний центр промислової безпеки» №03-7/21 від 02.09.2024 «Про надання допуску до виконання особливих робіт працівників підприємства» (т.1 а.с.97, 108, 109)
Листом №01-17/123 від 20.09.2024, ТОВ «Експертно-технічний центр промислової безпеки» повідомило АТ «НАЕК «Енергоатом», що 19.09.2024 під час візиту представників відповідача до позивача з метою спроби виконання Договору, директор стикнувся з тим, що рішення з видачі перепусток так і не було прийнято, через що, відповідно, персонал виконавця не зміг потрапити на територію станції та розпочати роботи. Причиною затримки стало питання, яке підняв підрозділ СВН та ПБ, а конкретно – відсутність в Договорі інформації щодо лабораторії з проведення неруйнівного контролю. З цього приводу ТОВ «Експертно-технічний центр промислової безпеки» звернуло увагу замовника на те, що ні в Тендерній документації, ні в процесі кваліфікації та розгляду відповідача як переможця, ні в процесі корегування усіх моментів, що стосувалися відповідності Тендерній документації, та підписання Договору, не виникало ніяких питань. Як і не виникали вони і весь час з дати підписання Договору і до 19.09.2024. Питання щодо наявності Лабораторії у складі акредитованої експертної організації субпідрядника є виключно сферою відповідальності субпідрядника та відповідає вимогам наказу Міністерства економіки України від 27.11.2023 №17954. ТОВ «Експертно-технічний центр промислової безпеки» також зазначено, що всі документи та нюанси, які вимагалися від товариства як учасника та переможця закупівлі, були виконані. І якщо питання щодо Лабораторії виникало на етапах кваліфікації та підписання договору, то необхідна документація була би додана до тендерної документації. Однак, це не стояло на порядку денному у працівників замовника (СВН та ПБ). Тому товариству не зрозуміла така позиція, через що персонал виконавця не може, ані потрапити на територію філії ВП ПАЕС, ані розпочати надання послуг, поки на те є можливість. У зв`язку з вище переліченим товариство просило повідомити рішення щодо допуску працівників ТОВ «Експертно-технічний центр промислової безпеки» та субпідрядника ТОВ «Науково-технічний центр експертизи об`єктів нафтогазової промисловості» до виконання робіт згідно договору №1-ЕРП/2024 від 19.04.2024 (т.1 а.с.103).
Позивачем факт отримання вказано листа відповідача за первісним позовом не заперечено та зазначено, що 20.09.2024 (п`ятниця) начальником ЦРВПМіЗС В.Шинкаренко було подано Генеральному директору філії ВП ПАЕС Службову записку №16/0905-132 (т.1 а.с.221), в якій останній, відповідно до вимог п.9 «Порядку проведення спеціальної перевірки для надання фізичним особам допуску до виконання особливих робіт на ядерних установках, з ядерними матеріалами, радіоактивними відходами, іншими джерелами іонізуючого випромінювання», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25.12.1997 №1471, просив дозволити доступ в зону обмеженого доступу філії ВП ПАЕС працівнику ТОВ «Експертно-технічний центр промислової безпеки» Рогінському М.Б. (директор) для виконання особливих робіт, визначених п.3 Порядку №1471 та умовами договору №1-ЕРП/2024 від 19.04.2024 (№1-ЕРП/2024/33-123-01-24-09073 від 03.06.2024) про надання послуг за темою: «Експертне обстеження та періодичний технічний огляд (в об`ємі повного технічного огляду) вантажопідіймальних механізмів після закінчення продовжуваного строку безпечної експлуатації».
Як зазначає позивач, відповідний дозвіл для доступу в зону обмеженого доступу було надано Генеральним директором філії ВП ПАЕС 23.09.2024 (понеділок).
Позивач також зазначає, що перебуваючи на території станції 23.09.2024 директор ТОВ «Експертно-технічний центр промислової безпеки» Рогінський М.Б. за отриманням дозволу до відповідальних працівників не звернувся; цього дня та в подальшому ТОВ «Експертно-технічний центр промислової безпеки» не приступило до виконання робіт по Договору.
Натомість відповідач за первісним позовом зазначає, що до матеріалів даної судової справи відповідачем було долучено копію перепустки Рогінського М.Б. для разового відвідування №001 від 23.09.2024. Що доводить той факт, що директор відповідач був присутній на території АЕС 23.09.2024, однак навіть йому не було надано тривалої перепустки. 
Листом №23-0937/21461-вих від 02.10.2024 АТ «НАЕК «Енергоатом» звернуло увагу ТОВ «Експертно-технічний центр промислової безпеки» про необхідність дотримання строків виконання Договору у термін до 15.10.2024 та зазначило, що у строк до 01.07.2024 виконавець до робіт не приступив; приїзд до філії ВП ПАЕС відбувся без технічних експертів, тому вимагало негайно приступити до робіт та для своєчасного оформлення перепусток надати списики працівників з персональними даними, яких буде залучено до надання послуг (т.1 а.с.61). 
Листом №23-0937/22788-вих від 17.10.2024 АТ «НАЕК «Енергоатом» звернуло увагу ТОВ «Експертно-технічний центр промислової безпеки», що пролонгація послуг на 2025 рік не можлива у зв`язку з відсутністю фінансування, тому просило негайно приступити до виконання робіт, а також повідомило, що ненадання послуг у 2024 році є порушенням умов Договору, тому філія буде змушена їх розірвати (т.1 а.с.62). 
Листом №23-0937/23989 від 30.10.2024 (т.1 а.с.63) АТ «НАЕК «Енергоатом» просило ТОВ «Експертно-технічний центр промислової безпеки» надати пояснення причин припинення з 28.10.2024 надання послуг з експертного обстеження ліфтів. Оскільки ці послуги надавались по іншому договору, то судом вказаний доказ не приймається до уваги. 
Листом №23-0937/25073-вих від 13.11.2024 АТ «НАЕК «Енергоатом» акцентувало увагу ТОВ «Експертно-технічний центр промислової безпеки», що послуги, термін виконання яких за Договором є 15.10.2024, не надані та наполягало на негайному виконанні та нагадало, що ненадання послуг у 2024 році є порушенням умов Договору, а тому у філія є законні підстави для розірвання укладених договорів (т.1 а.с.64). 
Листом №23-0033.02.04/26077-вих від 25.11.2024 АТ «НАЕК «Енергоатом» направило ТОВ «Експертно-технічний центр промислової безпеки» повідомлення про дострокове розірвання Договору в односторонньому порядку з 21.11.2024 у зв`язку з невиконанням зобов`язань щодо надання послуг (т.1 а.с.65, 66). 
Позовні вимоги за первісним позовом ґрунтуються на тому, що ТОВ «Експертно-технічний центр промислової безпеки» не приступив до надання послуг по договору; додаткових угод про перенесення строку виконання послуг між сторонами не укладалось; невиконання зобов`язань щодо надання послуг, змусило позивача, на підставі п.5.5.4 та 5.5.5 Договору, достроково розірвати Договір в односторонньому порядку та, на підставі п.7.2 Договору, звернутись за стягненням 39984,77 грн пені та 77748,17 грн штрафу. Заперечення ТОВ «Експертно-технічний центр промислової безпеки» до первісного позову зводяться до твердження про наявність прострочення кредитора, що в силу приписів ч.4 ст.612 ЦК України виключає прострочення боржника.
В обґрунтування зустрічного позову ТОВ «Експертно-технічний центр промислової безпеки» вказує на заподіяння йому збитків у вигляді упущеної вигоди, через неналежне виконання відповідачем за зустрічним позовом зобов`язань по Договору, а саме п.5.6 Договору, та незабезпечення з боку замовника оформлення персоналу виконавця в установленому порядку допуску до виконаним особливих робіт до початку їх виконання. Відповідач за зустрічним позовом всупереч своїм зобов`язанням за Договором не тільки не надав позивачу за зустрічним позовом доступу на територію станції для виконання робіт згідно Договору, а й всупереч умов Договору, в односторонньому порядку розірвав його. Вищезазначені незаконні дії відповідача за зустрічним позовом призвели до збитків позивача за зустрічним позовом у вигляді упущеної вигоди та стали підставою для звернення до суду. 

На підставі повно і всебічно з`ясованих обставин справи, на які сторони посилались як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам сторін, суд дійшов наступних висновків.
Щодо позовних вимог по первісному позову.
Відповідно до приписів ч.1, 2 ст.11 ЦК України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини.
Відповідно до ч.1 ст.626 ЦК України, договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. 
Відповідно до приписів ст.6 та ч.1 ст.627 ЦК України, сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості. 
За умовами ч.1 ст.628 ЦК України, зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.
За вищенаведених норм цивільного законодавства, сторони укладаючи договір мають право на свій розсуд визначити його зміст та умови. Але умови договору сторонами визначаються з урахуванням вимог Цивільного кодексу України, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості (ч.1 ст.627 ЦК України). Також зміст договору становлять умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства (ч.1 ст.628 ЦК України).
Згідно ст.526 Цивільного кодексу України, зобов`язання має виконуватись належним чином відповідно до умов договору та вимог цього кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог – відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. 
Укладений між сторонами договір за своєю правовою природою є договором надання послуг.
Відповідно до приписів ст.ст.901, 903 Цивільного кодексу України, за договором послуг одна сторона (виконавець) зобов`язується за завданням другої сторони (замовника) надати послугу, яка споживається в процесі вчинення певної дії або здійснення певної діяльності, а замовник зобов`язується оплатити виконавцеві зазначену послугу, якщо інше не встановлено договором. Якщо договором передбачено надання послуг за плату, замовник зобов`язаний оплатити надану йому послугу в розмірі, у строки та в порядку, що встановлені договором. 
За приписами ч.1 ст.530 Цивільного кодексу України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). 
Боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом. Прострочення боржника не настає, якщо зобов`язання не може бути виконане внаслідок прострочення кредитора (ч.ч.1,4 ст.612 ЦК України).
За умовами п.1.3 Договору надання послуг мало бути розпочато виконавцем з 03.06.2024 та тривати до 15.10.2024. 
Пунктами 4.1, 4.2 Договору сторони визначили, що здача-приймання оформлених в установленому порядку результатів наданих послуг за договором здійснюється у замовника супровідними документами виконавця і оформлюється двостороннім актом здачі-приймання наданих послуг. Оформлені сторонами акти здачі-приймання наданих послуг є підставою для взаємних розрахунків. Замовник протягом 10 робочих днів із дня одержання акта здачі-приймання наданих послуг з комплектом оформлених в установленому порядку документів, згідно з п.4.1 даного договору, зобов`язаний направити виконавцеві підписаний акт здачі-приймання послуг або мотивовану відмову від приймання. 
Відповідних актів здачі-приймання наданих послуг матеріали справи не містять.
Щодо посилання ТОВ «Експертно-технічний центр промислової безпеки» на те, що замовник протиправно ухилявся від виконання зобов`язань, визначених у п.5.6 Договору, суд дійшов наступних висновків. 
Пункт 5.6 Договору визначає, що під час надання послуг за договором на території замовника, що перебуває під охороною, замовник зобов`язаний забезпечити оформлення персоналу в установленому порядку допуску до виконання особливих робіт (у разі виконання на об`єктах замовника особливих робіт) до початку їх виконання. Допуск до виконання особливих робіт оформлюється згідно з документом «Порядок проведення спеціальної перевірки для надання фізичним особам допуску до виконання особливих робіт на ядерних установках, з ядерними матеріалами, радіоактивними відходами, іншими джерелами іонізуючого випромінювання», затвердженим Постановою КМУ від 25.12.1997 №1471 (надалі – Порядок №1471), та іншими відповідними нормативними та організаційно-розпорядчими документами замовника.
Відповідно до абз.3 п.6 Порядку №1471, керівникам підприємств приватної форми власності, що провадять свою діяльність на умовах найму згідно з договорами про виконання особливих робіт, допуск може надаватися відповідно до наказів керівників підприємств, з якими укладаються такі договори. Копії наказів надсилаються до Держатомрегулювання. Документи для проведення спеціальної перевірки оформляються керівниками підприємств приватної форми власності.
Згідно п.9 Порядку №1471, для фізичної особи, яка направляється у відрядження для виконання особливих робіт, підставою для доступу до виконання робіт є копія наказу про надання допуску до виконання особливих робіт. У разі коли у відрядження направляється група осіб, складається їх список, який засвідчується підписом керівника підприємства. Зміни до списку вносяться в установленому порядку. Рішення про доступ до виконання особливих робіт приймає керівник підприємства, на яке відряджено працівників. Виконання особливих робіт без допуску відповідної категорії забороняється.
Згідно п.11 Порядку №1471, допуск до виконання особливих робіт у радіоактивно забрудненій зоні обмеження доступу надається фізичним особам у разі: проходження медичного обстеження; ознайомлення із специфікою роботи в межах зазначеної зони; наявності необхідних засобів індивідуального захисту; проходження індивідуального дозиметричного контролю.
Надані суду докази листування сторін свідчить про те, що ТОВ «Експертно-технічний центр промислової безпеки» не розпочало дій з отримання доступу одразу після укладання Договору. 
Так у листі №01-17/82 від 18.06.2024, спрямованому АТ «НАЕК «Енергоатом» після отримання від останнього двох листів з проханням приступити до виконання робіт (від 06.06.2024 та 14.06.2024), ТОВ «Експертно-технічний центр промислової безпеки» проінформувало АТ «НАЕК «Енергоатом», що спеціалісти виконавця готові приступити до виконання своїх зобов`язань за Договором з 01.07.2024. 
Однак, відповідний наказ директора ТОВ «Експертно-технічний центр промислової безпеки» про оформлення працівникам встановленої категорії надання допуску до виконання особливих робіт було видано лише 02.09.2024, та направлено на адресу філії 10.09.2024 (тобто за 35 днів до кінцевої дати виконання робіт). Цією ж датою, листом №01-17/118 ТОВ «Експертно-технічний центр промислової безпеки» просило оформити перепустки на територію філії ВП ПАЕС та спеціальний корпус для спеціалістів за списком (11 осіб) на весь термін Договору до 30.05.2024.
Посилання представника ТОВ «Експертно-технічний центр промислової безпеки» на те, що до того часу була відсутня можливість розпочати роботи через неможливість допуску до реакторного відсіку, а також відсутність до серпня 2024 року у субпідрядної організації акредитації, судом відхиляються, оскільки жодних доказів наявності вказаних обставин суду не надано. Крім того, остання обставина не може вважатись поважною причиною невиконання протягом 3 місяців Договору, який передбачав обстеження 254 одиниць устаткування, оскільки п.3.2 Технічного завдання передбачав наявність у виконавця, станом на дату укладання Договору, персоналу з допуском до особливих послуг, з відповідною категорією особливих послуг, з урахуванням зони обмеженого доступу до ядерних установок та ядерних матеріалів.
Щодо посилання ТОВ «Експертно-технічний центр промислової безпеки» в обґрунтування твердження про наявність прострочення кредитора, на відсутність відповіді на лист №01-17/123 від 20.09.2024, та недопуск виконавця на територію АЕС для виконання Договору суд дійшов наступних висновків.
Листом №01-17/123 від 20.09.2024, ТОВ «Експертно-технічний центр промислової безпеки» повідомило АТ «НАЕК «Енергоатом», що 19.09.2024 під час візиту представників відповідача до позивача з метою спроби виконання Договору, директор стикнувся з тим, що рішення з видачі перепусток так і не було прийнято, через що, відповідно, персонал виконавця не зміг потрапити на територію станції та розпочати роботи. У зв`язку з вище переліченим товариство просило повідомити рішення щодо допуску працівників ТОВ «Експертно-технічний центр промислової безпеки» та субпідрядника ТОВ «Науково-технічний центр експертизи об`єктів нафтогазової промисловості» до виконання робіт згідно договору №1-ЕРП/2024 від 19.04.2024.
Фактично, після отримання цього листа, 20.09.2024 відповідальною особою філії ВП ПАЕС АТ «НАЕК «Енергоатом» було подано керівництву службову записку з проханням надати дозвіл на доступ в зону обмеженого доступу філії ВП ПАЕС працівнику ТОВ «Експертно-технічний центр промислової безпеки» Рогінському М.Б. (директор) для виконання особливих робіт по Договору №1-ЕРП/2024 від 19.04.2024 (№1-ЕРП/2024/33-123-01-24-09073 від 03.06.2024). 
Як вбачається з відмітки на службовій записці, відповідний дозвіл для доступу в зону обмеженого доступу було надано Генеральним директором філії ВП ПАЕС 23.09.2024. Тобто, рішення щодо допуску працівників ТОВ «Експертно-технічний центр промислової безпеки» до виконання робіт згідно договору було прийняте. Те, що дозвіл було оформлено лише на директора також не може свідчити про відмову філії ВП ПАЕС у наданні доступу на територію станції для виконання робіт згідно Договору, оскільки Рогінського М.Б. було заявлено ТОВ «Експертно-технічний центр промислової безпеки» як одного з виконавців робіт по Договору. Однак доказів того, що виконавець скористався цим дозволом та прибув на станцію для виконання робіт по Договору суду не надано. 
При цьому, 23.09.2024, за твердженням обох сторін, директор Рогінський М.Б. прибув на територію станції в інших справах. Згідно пояснень Рогінського М.Б. він не поцікавився наявністю дозволу, оскільки очікував відповідь на свій лист від 20.09.2024 або іншого повідомлення про надання дозволу. Посилання директора на те, що у телефонному режимі працівниками станції йому було повідомлено про відсутність у замовника наміру з ним співпрацювати, не підтверджено жодними доказами.
Щодо вказаних обставин, суд вважає за необхідне зазначити, що Порядок №1471 не містить чіткого алгоритму дій, які мають вчинити на його виконання посадові та службові особи філії ВП ПАЕС для повідомлення підрядників (виконавців робіт) про наявність відповідного дозволу та чітко визначених строків. Однак, виконавець мав можливість проявити розумну обачність при виконання Договору та вжити усіх належних від нього заходів для його виконання. Так, будь-яких доказів звернення ТОВ «Експертно-технічний центр промислової безпеки» за отриманням дозволів для виконання особливих робіт після 20.09.2024, або запитів щодо причин недопуску на станцію (якщо виконавець вважав, що такі обставини мають місце), або повідомлень замовника про заплановану дату прибуття на станцію для виконання робіт тощо, виконавцем не було надано.
Таким чином, той факт, що АТ «НАЕК «Енергоатом» не була надана відповідь на лист відповідача від 20.09.2024, не може вказувати на порушення з боку замовника п.5.6 Договору, за наявності дозволу оформленого 23.09.2024. 
Судом також взято до уваги, що в подальшому, листами №23-0937/21461-вих від 02.10.2024, №23-0937/22788-вих від 17.10.2024, №23-0937/25073-вих від 13.11.2024 АТ «НАЕК «Енергоатом» просило ТОВ «Експертно-технічний центр промислової безпеки» приступити до виконання робіт для запобігання його розірванню в односторонньому порядку, однак відповідь на вказані листи надана не була без пояснень причин. 
Слід також зауважити, що за твердженням позивача, відповідно до Графіка проведення експертного обстеження та періодичного повного технічного огляду устаткування ВПМ на 2024 рік, з 254 одиниць обладнання, отримання спеціального дозволу було необхідне для обстеження 216 одиниць обладнання, а для обстеження решти - 38 одиниць не вимагалось отримання спеціальної перепустки, Але доказів виконання з боку ТОВ «Експертно-технічний центр промислової безпеки» навіть цих робіт суду не надано. Зазначені обставини відповідачем за первісним позовом не спростовані.
Враховуючи, що станом на 15.10.2024 (кінцевий строк виконання робіт) сторонами не було складено та підписано акти здачі-приймання виконаних робіт, суд вважає, що у замовника були правові підстави для розірвання Договору в односторонньому порядку, керуючись п.5.5.5 Договору. При цьому, твердження відповідача по первісному позову про наявність прострочення кредитора суд вважає не доведеними.

Щодо вимог позивача про стягнення пені та штрафу, суд дійшов наступних висновків.
Штрафними санкціями у Господарському кодексі України (який діяв на час виникнення спірних правовідносин), визнаються господарські санкції у вигляді грошової суми (неустойка, штраф, пеня), яку учасник господарських відносин зобов`язаний сплатити у разі порушення ним правил здійснення господарської діяльності, невиконання або неналежного виконання господарського зобов`язання (ч.1 ст.230 ГК України).
Порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання) (ст.610 ЦК України).
У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема одним із правових наслідків виділяється сплата неустойки (п.3 ч.1 ст.611 ЦК України).
Боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом (ч.1 ст.612 ЦК України).
Неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання (ст.549 ЦК України).
Згідно ст.547 ЦК України правочин щодо забезпечення виконання зобов`язання вчиняється у письмовій формі. Правочин щодо забезпечення виконання зобов`язання, вчинений із недодержанням письмової форми є нікчемним.
Відповідно до п.7.2 Договору, за порушення термінів надання послуг за договором виконавець сплачує замовнику пеню у розмірі 0,1% від вартості послуг, надання яких було прострочено, за кожен день прострочення, а за прострочення понад 30 днів – додатково штраф у розмірі 7% зазначеної вартості. 
Враховуючи, що пунктом 7.2 Договору, сторони, у письмовій формі, передбачили нарахування пені та штрафу за порушення з боку виконавця термінів надання послуг за Договором, то посилання відповідача за первісним позовом на втрату чинності ГК України суд вважає недоречним.
Судом перевірено розрахунки пені, штрафу та встановлено, що такі розрахунки є арифметично та методологічно вірними.
Враховуючи, що судом встановлено факт порушення відповідачем за первісним позовом термінів надання послуг за Договором, то суд вважає вимоги позивача в частині стягнення пені у розмірі 39984,77 грн та штрафу у сумі 77748,17 грн обґрунтованими та правомірними.
В той же час, суд вважає за необхідне зазначити, що за приписами ч.3 ст.509 ЦК України зобов`язання має ґрунтуватися на засадах добросовісності, розумності та справедливості, а ч.1 ст.627 ЦК України визначено, що відповідно до статті 6 цього Кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.
Справедливість, добросовісність, розумність належать до загальних засад цивільного законодавства, передбачених статтею 3 ЦК України, які обмежують свободу договору, встановлюючи певну межу поведінки учасників цивільно-правових відносин.
Ці загальні засади втілюються у конкретних нормах права та умовах договорів, регулюючи конкретні ситуації таким чином, коли кожен з учасників відносин зобов`язаний сумлінно здійснювати свої цивільні права та виконувати цивільні обов`язки, захищати власні права та інтереси, а також дбати про права та інтереси інших учасників, передбачати можливість завдання своїми діями (бездіяльністю) шкоди правам і інтересам інших осіб, закріпляти можливість адекватного захисту порушеного цивільного права або інтересу
Зокрема, загальною ознакою цивільно-правової відповідальності є її компенсаторний характер. Заходи цивільно-правової відповідальності спрямовані не на покарання боржника, а на відновлення майнової сфери потерпілого від правопорушення. Одним з принципів цивільного права є компенсація майнових втрат особи, що заподіяні правопорушенням, вчиненим іншою особою. 
З метою захисту інтересів постраждалої сторони законодавець може встановлювати правила, спрямовані на те, щоб така сторона не була позбавлена компенсації своїх майнових втрат. Такі правила мають на меті компенсацію постраждалій стороні за рахунок правопорушника у певному заздалегідь визначеному розмірі (встановленому законом або договором) майнових втрат у спрощеному, порівняно зі стягненням збитків порядку, і ця спрощеність полягає в тому, що кредитор (постраждала сторона) не повинен доводити розмір його втрат. Наприклад, такими правилами є правила про неустойку, передбачені статтями 549 - 552 ЦК України. 
Відповідно до встановлених судом обставин справи, положень ст.611 ЦК України, які встановлюють правові наслідки порушення зобов`язання, стягувані позивачем з відповідача суми пені та штрафу є відповідальністю сторони господарського договору за допущене нею правопорушення у сфері господарювання.
Однак, для того щоб неустойка не набула ознак каральної санкції, діє правило ч.3 ст.551 ЦК України про те, що суд вправі зменшити розмір неустойки, якщо він є завеликим порівняно зі збитками, які розумно можна було б передбачити. 
Господарські санкції, що встановлюються відповідно до договору чи закону за несвоєчасне виконання зобов`язання, спрямовані передусім на компенсацію кредитору майнових втрат, яких він зазнає внаслідок несвоєчасного здійснення з ним розрахунку з боку боржника. Такі санкції не можуть розглядатися кредитором як спосіб отримання доходів, що є більш вигідним порівняно з надходженнями від належно виконаних господарських зобов`язань. Для запобігання перетворенню неустойки на каральну санкцію суд має застосовувати право на її зменшення. Тож право суду на зменшення неустойки є проявом принципу пропорційності у цивільному праві.
Якщо відповідальність боржника перед кредитором за неналежне виконання обов`язку щодо своєчасного розрахунку не обмежена жодними межами, а залежить виключно від встановлених договором процентів (штрафу, пені, річних відсотків), то за певних обставин обсяг відповідальності може бути нерозумним з огляду на його непропорційність наслідкам правопорушення. Він може бути несправедливим щодо боржника, а також щодо третіх осіб, оскільки майновий тягар відповідних виплат може унеможливити виконання боржником певних зобов`язань, зокрема з виплати заробітної плати своїм працівникам та іншим кредиторам, тобто цей тягар може бути невиправдано обтяжливим чи навіть непосильним. У таких випадках невизнання за судом права на зменшення розміру відповідальності може призводити до явно нерозумних і несправедливих наслідків. Тобто має бути дотриманий розумний баланс між інтересами боржника та кредитора.
Зменшення розміру заявлених позивачем до стягнення санкцій є правом суду; розмір такого зменшення ґрунтується на обставинах справи, встановлених судом при дослідженні поданих сторонами доказів, тому саме суд на власний розсуд вирішує питання про наявність в даному випадку обставин, за яких можливе зменшення неустойки. При цьому судом має бути взято до уваги: ступінь виконання зобов`язання боржником; майновий стан сторін, які беруть участь у зобов`язанні; не лише майнові, але й інші інтереси сторін, що заслуговують на увагу.
З огляду на наведені мотиви про компенсаційний характер заходів відповідальності у цивільному праві суд дійшов висновку, що, виходячи з принципів розумності, справедливості та пропорційності, суд за певних умов може зменшити розмір неустойки (пені, штрафу), оскільки вони спрямовані на відновлення майнової сфери боржника. Отже, з урахуванням конкретних обставин справи, які мають юридичне значення, та, зокрема, зазначених вище критеріїв, суд може зменшити загальний розмір пені та штрафу як відповідальності за прострочення виконання зобов`язання.
З огляду на компенсаторний характер заходів відповідальності у цивільному праві, виходячи з принципів розумності, справедливості та пропорційності, з огляду на те, що умовами укладеного між сторонами Договору було передбачено забезпечення виконання Договору у формі банківської гарантії (п.10.13 Договору); Страхова гарантія була оформлена між ТОВ «Експертно-технічний центр промислової безпеки» та ПАТ «Європейський страховий альянс» (т.2 а.с.70), а також, в подальшому виплачена банком АТ «НАЕК «Енергоатом» у сумі 22213,76 грн (т.2 а.с.71), то слід вважати, що позивач за первісним позовом частково отримав компенсацію за невиконання з боку ТОВ «Експертно-технічний центр промислової безпеки» умов Договору. Крім того, приймаючи до уваги, що позивачем не надано суду доказів на підтвердження завдання йому збитків, у зв`язку з несвоєчасним виконанням умов Договору з боку виконавця, то суд вважає справедливим, пропорційним і таким, що відповідатиме обставинам цієї справи та наведеним вище критеріям, зменшення розміру належних до стягнення пені та штрафу на 80%, тобто пені до 7996,95 грн та штрафу до 15549,63 грн, які і підлягають стягненню з відповідача на користь позивача.

Щодо зустрічних позовних вимог.
Відповідно до ч.2 ст.16 ЦК України , способом захисту цивільних прав та інтересів може бути, зокрема, відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди.
Відповідно до ст.22 Цивільного кодексу України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є, втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).
Відповідно до ч.1 ст.623 ЦК України боржник який порушив зобов`язання, має відшкодувати кредиторові завдані цим збитки. 
Згідно ст.ст.224, 225 ГК України (у редакції, що діяла на час виникнення спірних правовідносин), учасник господарських відносин, який порушив господарське зобов`язання або установлені вимоги щодо здійснення господарської діяльності, повинен відшкодувати завдані цим збитки суб`єкту, права або законні інтереси якого порушено.
Під збитками розуміються витрати, зроблені управненою стороною, втрата або пошкодження її майна, а також не одержані нею доходи, які управнена сторона одержала б у разі належного виконання зобов`язання або додержання правил здійснення господарської діяльності другою стороною.
До складу збитків, що підлягають відшкодуванню особою, яка допустила господарське правопорушення, включаються:
вартість втраченого, пошкодженого або знищеного майна, визначена відповідно до вимог законодавства;
додаткові витрати (штрафні санкції, сплачені іншим суб`єктам, вартість додаткових робіт, додатково витрачених матеріалів тощо), понесені стороною, яка зазнала збитків внаслідок порушення зобов`язання другою стороною;
неодержаний прибуток (втрачена вигода), на який сторона, яка зазнала збитків, мала право розраховувати у разі належного виконання зобов`язання другою стороною;
матеріальна компенсація моральної шкоди у випадках, передбачених законом.
Тобто збитки – це об`єктивне зменшення будь-яких майнових благ сторони за договором, що обмежує його інтереси, як учасника певних господарських відносин і проявляється у витратах, зроблених кредитором, втраті або пошкодженні майна, а також неодержаних кредитором доходів, які б він одержав, коли зобов`язання було виконано боржником.
У своїй сукупності зазначені правові норми визначають, що обов`язок відшкодування збитків є загальною формою цивільно-правової відповідальності, яка настає для боржника внаслідок порушення ним зобов`язання.
Відшкодування збитків може бути покладено на відповідача лише при наявності передбачених законом умов сукупність яких створює склад правопорушення, яке є підставою для цивільної відповідальності відповідно до ст.623 ЦК України.
Підставою для відшкодування понесених збитків є спричинення їх внаслідок неналежного виконання зобов`язання за договором, тобто наявності прямого причинного-наслідкового зв`язку між неправомірними діями однієї сторони та зменшення майнових прав іншої.
При цьому, обов`язковими умовами покладання відповідальності на винну сторону є наявність збитків, протиправність дій цієї особи, причинного зв`язку між діями особи та збитками, які складають об`єктивну сторону правопорушення, та вини особи, внаслідок дій якої спричинено збитки.
Не доведення хоч би одного із них виключає можливість задоволення вимоги про стягнення збитків.
Як встановлено ч.1, 2 ст.623 ЦК України, боржник, який порушив зобов`язання, має відшкодувати кредиторові завдані цим збитки. Розмір збитків, завданих порушенням зобов`язання, доказується кредитором.
В обґрунтування зустрічного позову ТОВ «Експертно-технічний центр промислової безпеки» вказує на заподіяння йому збитків у вигляді упущеної вигоди, через неналежне виконання відповідачем за зустрічним позовом зобов`язань по Договору, а саме п.5.6 Договору, згідно якого під час надання послуг за договором на території замовника, що перебуває під охороною, замовник був зобов`язаний забезпечити оформлення персоналу в установленому порядку допуску до виконаним особливих робіт (у разі виконання на об`єктах замовника особливих робіт) до початку їх виконання. Відповідач за зустрічним позовом всупереч своїм зобов`язанням за Договором не надав позивачу за зустрічним позовом доступу на територію станції для виконання робіт згідно Договору, що підтверджується наданим позивачем листуванням. Також відповідач за зустрічним позовом 25.11.2024, всупереч умов Договору, в односторонньому порядку розірвав Договір. Таким чином, вищезазначені незаконні дії відповідача за зустрічним позовом призвели до збитків позивача за зустрічним позовом у вигляді упущеної вигоди, яка складається з ціні Договору (без ПДВ) та становить 925573,52 грн.
Питання протиправності поведінки АТ «НАЕК «Енергоатом» при виконанні Договору було поставлено ТОВ «Експертно-технічний центр промислової безпеки» також при розгляді первісного позову та досліджено судом.
Так, судом встановлено, що згідно п.5.6 Договору під час надання послуг за договором на території замовника, що перебуває під охороною, замовник зобов`язаний забезпечити оформлення персоналу в установленому порядку допуску до виконання особливих робіт (у разі виконання на об`єктах замовника особливих робіт) до початку їх виконання. Допуск до виконання особливих робіт оформлюється згідно з документом «Порядок проведення спеціальної перевірки для надання фізичним особам допуску до виконання особливих робіт на ядерних установках, з ядерними матеріалами, радіоактивними відходами, іншими джерелами іонізуючого випромінювання», затвердженим Постановою КМУ від 25.12.1997 №1471 (надалі – Порядок №1471), та іншими відповідними нормативними та організаційно-розпорядчими документами замовника.
Позивач за зустрічним позовом зазначає, що: 
- листом №01-17/118 від 10.09.2024 ТОВ «Експертно-технічний центр промислової безпеки», з метою виконання робіт по Договору просило оформити перепустки на територію філії ВП ПАЕС та спеціальний корпус для спеціалістів за списком (11 осіб) на весь термін Договору до 30.05.2024 (т.1 а.с.98).
- листом №01-17/118-1 від 10.09.2024 ТОВ «Експертно-технічний центр промислової безпеки» направило перелік персоналу, що виконуватиме роботи, пов`язані з джерелами іонізуючого випромінювання для постановки персоналу на дозиметричний облік (т.1 а.с.99).
- листом №01-17/118-2 від 10.09.2024 ТОВ «Експертно-технічний центр промислової безпеки» направило заявку на внесення (ввезення) з наступним винесенням (вивезенням) обладнання та інструменту, необхідного для виконання робіт (т.1 а.с.100). 
- листом №01-17/118-3 від 10.09.2024 ТОВ «Експертно-технічний центр промислової безпеки» до АТ «НАЕК «Енергоатом» доведено інформацію щодо отримання працівниками (11 осіб), які будуть виконувати роботи по Договору, допуску до виконання особливих робіт (т.1 а.с.101).
- листом №01-17/118-4 від 10.09.2024 ТОВ «Експертно-технічний центр промислової безпеки» направило на розгляд АТ «НАЕК «Енергоатом» перелік посад працівників, робота яких потребує допуску до виконання особливих робіт в ТОВ «Експертно-технічний центр промислової безпеки» та копію наказу ТОВ «Експертно-технічний центр промислової безпеки» №03-7/21 від 02.09.2024 «Про надання допуску до виконання особливих робіт працівників підприємства» (т.1 а.с.97, 108, 109).
Після цього, листом №01-17/123 від 20.09.2024, виконавець повідомив АТ «НАЕК «Енергоатом», що 19.09.2024 під час візиту представників відповідача до позивача з метою спроби виконання Договору, директор стикнувся з тим, що рішення з видачі перепусток так і не було прийнято, через що, відповідно, персонал виконавця не зміг потрапити на територію станції та розпочати роботи. У зв`язку з вище переліченим товариство просило повідомити рішення щодо допуску працівників ТОВ «Експертно-технічний центр промислової безпеки» та субпідрядника ТОВ «Науково-технічний центр експертизи об`єктів нафтогазової промисловості» до виконання робіт згідно договору №1-ЕРП/2024 від 19.04.2024.
Матеріали справи свідчать про те, що 20.09.2024 відповідальною особою філії ВП ПАЕС АТ «НАЕК «Енергоатом» було подано керівництву службову записку з проханням надати дозвіл на доступ в зону обмеженого доступу філії ВП ПАЕС працівнику ТОВ «Експертно-технічний центр промислової безпеки» Рогінському М.Б. (директор) для виконання особливих робіт по Договору №1-ЕРП/2024 від 19.04.2024 (№1-ЕРП/2024/33-123-01-24-09073 від 03.06.2024). 
Як вбачається з відмітки на службовій записці, відповідний дозвіл для доступу в зону обмеженого доступу було надано Генеральним директором філії ВП ПАЕС 23.09.2024. 
Таким чином, певне рішення щодо допуску працівника ТОВ «Експертно-технічний центр промислової безпеки» до виконання робіт згідно договору було прийняте замовником. Те, що дозвіл було оформлено лише на директора не може свідчити про відмову філії ВП ПАЕС у наданні доступу на територію станції для виконання робіт згідно Договору, оскільки Рогінського М.Б. було заявлено ТОВ «Експертно-технічний центр промислової безпеки» як одного з виконавців робіт по Договору. 
Відсутність письмової відповіді АТ «НАЕК «Енергоатом» на лист ТОВ «Експертно-технічний центр промислової безпеки» від 20.09.2024, також не може вказувати на порушення з боку замовника п.5.6 Договору, за наявності дозволу оформленого 23.09.2024 та, відповідно, на протиправність поведінки останнього при виконанні Договору. 
Щодо протиправності поведінки замовника, яка, на думку виконавця, виявилась в односторонньому протиправному розірванні Договору, то судом встановлено, що станом на 15.10.2024 (кінцевий строк виконання робіт) сторонами не було складено та підписано акти здачі-приймання виконаних робіт, або вчинено дії щодо зміни строків надання послуг. Відповідно, в силу приписів п.5.5.5 Договору у замовника були правові підстави для його розірвання в односторонньому порядку, у зв`язку з невиконанням зобов`язань виконавцем.
Важливо також зазначити, що відповідно до ч.4 ст.623 ЦК України при визначенні неодержаних доходів (упущеної вигоди) враховуються заходи, вжиті кредитором щодо їх одержання.
Наявні у справі докази вказують на те, що ТОВ «Експертно-технічний центр промислової безпеки» не розпочало дій з надання послуг одразу після укладання Договору, незважаючи на складність та великий обсяг робіт, які мали бути виконані та висловлене у листі ВП ПАЕС №23-0937/12395 від 06.06.2024 прохання приступити до надання послуг з 07.06.2024. При цьому причина, яка зазначена ТОВ «Експертно-технічний центр промислової безпеки» не узгоджуються з вимогами, які ставились при закупівлі замовником вказаної послуги. 
Оскільки Порядок №1471 міститься у загальному доступі, то учасники Договору мали можливість визначати свою поведінку з урахуванням його приписів.
Судом вже зазначалось, що Порядок №1471 не містить чіткого алгоритму дій, які мають вчинити на його виконання посадові та службові особи філії ВП ПАЕС для повідомлення підрядників (виконавців робіт) про наявність відповідного дозволу та чітко визначених строків. 
23.09.2024 рішення щодо допуску працівника ТОВ «Експертно-технічний центр промислової безпеки» до виконання робіт згідно договору було прийняте, однак доказів того, що виконавець скористався цим дозволом та прибув на станцію для виконання робіт по спірному Договору суду не надано. Навпаки, за твердженнями обох сторін, 23.09.2024 директор Рогінський М.Б. перебував на території АЕС, однак не поцікавився наявністю дозволу; не поцікавився наявністю відповіді на листи від 10.09.2024 та 20.09.2024; не звернувся до замовника з додатковими листами з метою отримання дозволів; не повідомив замовника про заплановану ним дату прибуття на АЕС персоналу для надання послуг тощо. Тобто, на думку суду, виконавець не проявив зацікавленості у виконанні договору та не вжив усіх можливих заходів для запобігання збиткам. Вказане підтверджується також тим, що на усі подальші листи замовника направлені виконавцю у жовтні-листопаді 2024 року, ним не було надано жодної відповіді.
Відшкодування збитків може бути покладено на відповідача лише при наявності передбачених законом умов сукупність яких створює склад правопорушення, яке є підставою для цивільної відповідальності відповідно до ст.623 ЦК України. При цьому, не доведення хоч би одного із них виключає можливість задоволення вимоги про стягнення збитків.
Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що позивачем не доведена наявність всіх умов, сукупність яких створює склад правопорушення, яке є підставою для цивільної відповідальності відповідно до ст.623 ЦК України, у зв`язку з чим позовні вимоги за зустрічним позовом задоволенню не підлягають.
Статтею 74 ГПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.
У викладі підстав для прийняття рішення суду необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.
Аналізуючи питання обсягу дослідження доводів учасників справи та їх відображення у судовому рішенні, суд першої інстанції спирається на висновки, що зробив Європейський суд з прав людини від 18.07.2006 у справі «Проніна проти України», в якому Європейський суд з прав людини зазначив, що пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень.
У рішенні Європейського суду з прав людини «Серявін та інші проти України» вказано, що усталеною практикою Європейського суду з прав людини, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain) від 09.12.1994).
Отже, з огляду на вищевикладене та встановлені фактичні обставини справи, суд надав вичерпну відповідь на всі питання, що входять до предмета доказування у даній справі та виникають при кваліфікації спірних відносин, як у матеріально-правовому, так і у процесуальному сенсах.
Відповідно до приписів ст.129 ГПК України, сплачений позивачем за первісним позовом судовий збір підлягає відшкодуванню за рахунок відповідача за первісним позовом у повному обсязі.
Відповідно до приписів ст.129 ГПК України, сплачений позивачем за зустрічним позовом судовий збір покладається на позивача.

Керуючись ст.ст.73, 74, 76-79, 91, 129, 210, 220, 232, 233, 238, 240, 241 ГПК України, суд, -

В И Р І Ш И В:

1. Первісний позов задовольнити частково.
2. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю “Експертно-технічний центр промислової безпеки” (69005, Запорізька обл., м.Запоріжжя, вул.Перемоги, буд.109, кв.75; ідент.код 41973071) на користь Акціонерного товариства “Національна атомна енергогенеруюча компанія “Енергоатом” (01032, м.Київ, вул.Назарівська, буд.3; ідент.код 24584661) в особі Філії “Відокремлений підрозділ “Південноукраїнська атомна електрична станція” Акціонерного товариства “Національна атомна енергогенеруюча компанія “Енергоатом” (55001, Миколаївська обл., Вознесенський р-н, м.Південноукраїнськ; ідент.код 20915546) 7996,95 грн пені, 15549,63 грн штрафу та 2422,40 грн судового збору.
3. В решті первісного позову відмовити.
4. В задоволенні зустрічного позову відмовити.

Рішення суду, у відповідності до ст.241 ГПК України, набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Згідно ч.1 ст.254 ГПК України, учасники справи, особи, які не брали участь у справі, якщо господарський суд вирішив питання про їх права та обов`язки, мають право подати апеляційну скаргу на рішення суду першої інстанції. 
Згідно ч.ч.1, 2 ст.256 ГПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Згідно ст.257 ГПК України, апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції. 
Повне судове рішення складено 08.01.2026.

Суддя М.В. Мавродієва