ТЕРНОПІЛЬСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Справа № 500/5423/25
21 січня 2026 року	м.Тернопіль	
Тернопільський окружний адміністративний суд, у складі головуючої судді Подлісної І.М. розглянувши в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Департаменту поліції особливого призначення "Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України " ІНФОРМАЦІЯ_1 " про визнання протиправним та скасування наказу, -

ВСТАНОВИВ:
До Тернопільського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 з адміністративним позовом до Департаменту поліції особливого призначення "Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України " ІНФОРМАЦІЯ_1 " про визнання протиправним та скасування наказу.
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що до позивача застосовано дисциплінарне стягнення у виді звільнення із служби в поліції. В наказі №199 від 02.09.2025 про застосування дисциплінарного стягнення зазначається: до Департаменту поліції особливого призначення «ОШБ «Лють» від управління поліції особливого призначення № 1 ДПОП « ІНФОРМАЦІЯ_1 » надійшло клопотання про застосування дисциплінарного стягнення до інспектора взводу № 5 роти №1 батальйону № 1 полку УПОП № 1 ДПОП «ОШБ « ІНФОРМАЦІЯ_1 » лейтенанта поліції ОСОБА_1 .
Під час службового розслідування встановлено, що ОСОБА_1 із 04 по 20 серпня 2025 року був відсутній на службі за місцем постійної дислокації УПОП №1 ДПОП «ОШБ «Лють» без поважних причин.
На підставі висновку службового розслідування від 20 серпня 2025 року №3400/01/59/16-2025, керуючись нормами статей 11-13, 19, 20, 22 та 29 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого ЗУ від 15.03.2018 № 2337-VIII (зі змінами), за вчинення дисциплінарного проступку, порушення вимог пунктів 1, 2 та 6 частини першої ст. 18 ЗУ «Про Національну Поліцію», пунктів 2, 5 та 8 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України застосовано до лейтенанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у виді звільнення із служби поліції.
Всупереч підпункту 1 п. 3 оскаржуваного наказу «доручити відділу кадрового забезпечення ознайомити ОСОБА_1 зі змістом цього наказу під підпис та оголосити його підлеглому особовому складу. Скановану копію цього наказу з підписом зазначеного поліцейського надати до управління моніторингу та управління кадрового забезпечення ДПОП «ОШБ «Лють»», позивач належним чином не був ознайомлений з даним наказом.
Позивач вважає даний наказ протиправним, оскільки відповідачем порушена процедура проведення службового розслідування, зокрема, у забезпеченні права особи, стосовно якої проводиться службове розслідування, знати про факт проведення службового розслідування щодо неї та підстав такого розслідування, а також в обранні виду дисциплінарного стягнення.
Ухвалою суду від 22.09.2025 року прийнято до розгляду та відкрито провадження по справі за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін. Даною ухвалою встановлено 15-денний строк з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі для подання відзиву на позовну заяву.
Відповідач скористався правом на подання відзиву на позовну заяву, який надійшов до суду із відповідними письмовими доказами 01.10.2025. У відзиві відповідач не погоджується з позовними вимогами та доводами, викладеними в адміністративному позові, та в обґрунтування своїх заперечень зазначає наступне. 
Під час проведення службового розслідування за адресою проживання ОСОБА_1 , а саме: АДРЕСА_1 та засобами електронної комунікації за допомогою месенджера «WhatsApp» на номер телефону НОМЕР_1 , які ОСОБА_1 надав до ВКЗ УГІОП № 1 ДПОП «ОШБ «Лють» під час формування матеріалів особової справи, було направлено лист-виклик про прибуття та надання пояснення 07 серпня 2025 року за № 21339-2025 із вимогою прибути 12 серпня 2025 року до адміністративної будівлі УПОП № 1 ДПОП «ОШБ «Лють» для надання пояснення за фактом відсутності з 04 серпня 2025 року на службі або направити написане власноруч пояснення.
Також роз`яснено, що відповідно до абзацу другого частини третьої статті 27 Дисциплінарного статуту виклик, надісланий з використанням електронної комунікації, вважається таким, що отриманий поліцейським, на другий день з дня його відправлення.
Відповідно до частини тринадцятої статті 15 Дисциплінарного статуту Національної поліції України поліцейський, який з поважних причин не може прибути на засідання дисциплінарної комісії, зобов`язаний не менше ніж за добу до визначеного часу повідомити про це дисциплінарну комісію з наданням підтвердних документів.
У зв`язку з цим, відповідно до вимог абзацу 3 частини третьої статті 27 Дисциплінарного статуту складено акт «Про неприбуття поліцейського та про відмову від надання пояснень» стосовно ОСОБА_1 (акт від 12 серпня 2025 року № 21802-2025).
Опитаний інспектор відділу моніторингу УПОП № 1 ДПОП «ОШБ «Лють» майор поліції ОСОБА_2 пояснив, що 04 серпня 2025 року за місцем постійної дислокації УПОП № 1 ДПОП «ОШБ «Лють» в Київській області під час виконання службових обов`язків, які включають проведення шикування особового складу та дворазову (ранкову та вечірню) перевірку присутності поліцейських на робочому місці, було зафіксовано відсутність ОСОБА_1 . Зазначений факт 04 серпня 2025 року було доведено до його ( ОСОБА_3 ) відома поліцейськими відділу моніторингу УПОП № 1 ДПОП «ОШБ «Лють». Подальша перевірка показала, що по 20 серпня 2025 року ОСОБА_1 не з`являвся на службі. Відомості про його місцезнаходження у ОСОБА_2 відсутні. За фактом невиходу ОСОБА_1 на службу були складені відповідні акти.
Опитаний заступник командира батальйону № НОМЕР_2 полку УПОП № 1 ДПОП «ОШБ «Лють» лейтенант поліції ОСОБА_4 пояснив, що на даний час ОСОБА_4 зі своїм підрозділом дійсно знаходиться у відрядженні на території Донецької області, де виконують завдання, які спрямовані на стримування збройної агресії російської федерації та звільнення територій України, що перебуває під тимчасовою окупацією. На даний час частина поліцейських батальйону № 1 полку УПОП № 1 ДПОП «ОШБ « ІНФОРМАЦІЯ_1 » відряджена до навчального полігону військової частини НОМЕР_3 для проходження злагодження та укомплектування, а частина перебуває за місцем постійної дислокації підрозділу в Київській області. 04 серпня 2025 року йому ( ОСОБА_4 ) стало відому про те, що, о 09:00, цього дня під час шикування та перевірки особового складу на території постійного місця дислокації підрозділу був відсутній на службі лейтенант поліції ОСОБА_1 . Стосовно ОСОБА_1 він ( ОСОБА_4 ) може повідомити, що за час служби на займаній посаді останній зарекомендували себе з посереднього боку, недостатньо докладає зусиль в загальні результати роботи. Як, йому ( ОСОБА_4 ) відомо з метою з`ясування місцезнаходження останнього, працівниками моніторингу УПОП № 1 ДПОП «ОШБ «Лють» та іншими відповідальними поліцейськими, здійснювалися дзвінки на абонентський номер мобільного зв`язку НОМЕР_1 , який ОСОБА_1 надав до відділу кадрового забезпечення УПОП № 1 ДПОП «ОІІІБ «Лють» під час формування матеріалів особової справи і в ході розмови останній повідомив, що знаходиться за місцем мешкання прибувати на робоче місце не буде, так як останній звернувся до керівництва ДПОП «ОШБ «Лють» з рапортом про звільнення за власним бажанням і йому офіційно було відмовлено то не бажає в подальшому продовжувати службу в Національній поліції України. ОСОБА_1 було попереджено про наслідки відсутності на службі у робочий час без поважних причин. ОСОБА_1 з рапортом на погодження відсутності на робочому місці з 04 серпня 2025 року особисто до мене не звертався, керівництво батальйону № 1 полку УПОП № 1 ДПОП «ОШБ «Лють», також не повідомив, жодних документів, які надають право перебувати не на службі, не надавав.
Згідно зі службової характеристики, наданої заступником командира батальйону № НОМЕР_2 полку УПОП № 1 ДПОП «ОШБ «Лють» лейтенантом поліції ОСОБА_4 , установлено, що за час проходження служби ОСОБА_1 зарекомендував себе з посереднього боку, недостатньо докладає зусиль в загальні результати роботи. Наявний досвід в роботі, ділові та моральні якості, ініціативу та наполегливість не проявляв. Доручену ділянку роботи не забезпечує та не працює над підвищенням своїх знань. На критику керівників реагує неналежним чином, належні висновки не робить. Повагу до колег не проявляє. За характером емоційний. Матеріальну частину табельної зброї, правила використання спеціальних засобів знає. Зовнішній вигляд охайний, не завжди дотримується правил носіння форменого одягу. Фізично розвинутий добре. В стройовому відношенні підтягнутий. Державною мовою володіє на середньому рівні.
Відповідно до підпунктів 2, 5, 8 та 20 пункту 3 розділу II Посадової інструкції інспектора взводу № 5 роти № 1 батальйону № 1 полку УПОП № 1 ДПОП «ОШБ «Лють», затвердженої т. в. о. начальника управління - командира полку УГІОГІ № 1 ДПОП «ОШБ «Лють» 13 червня 2025 року вбачається, що поліцейські зобов`язані знати та неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції; вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та невідкладно інформувати про це безпосереднього керівника; знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.
Також, до підпункту 2 пункту 1 наказу Національної поліції України від 19 липня 2022 року № 507 «Про заходи щодо зміцнення службової дисципліни та дотримання законності в діяльності поліції» керівникам структурних підрозділів центрального органу управління поліції, міжрегіональних територіальних органів Національної поліції, головних управлінь Національної поліції в Автономній республіці Крим та м. Севастополі, областях та м. Києві, державних установ, що належать до сфери управління Національної поліції (відповідно до компетенції) наказано застосовувати за результатами службових розслідувань до винних за фактами причетності до скоєння корупційних кримінальних правопорушень, незаконного застосування табельної вогнепальної зброї або її втрати в умовах, що не пов`язані з веденням бойових дій, дорожньо-транспортних пригод з тяжкими наслідками, а також випадками керування транспортними засобами в стані (або з ознаками) сп`яніння, перебування на службі в стані сп`яніння, безпідставної відсутності на робочому місці (на службі) більше ніж добу найсуворіший вид дисциплінарної відповідальності - звільнення зі служби в поліції.
Таким чином, аналізуючи зібрані у ході проведення службового розслідування матеріали у їх сукупності встановлено, що ОСОБА_1 із 04 по 20 серпня 2025 року був відсутній на службі без поважних причин за місцем постійної дислокації УПОП № 1 ДПОП «ОШБ «Лють», у зв`язку з чим складено відповідні акти «Про відсутність на службі».
Крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», ОСОБА_1 , як поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, бути вірними Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити Українському народові, професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових інструкцій, наказів та доручень керівництва, а також утримуватися від дій, які підривають авторитет Національної поліції України та дотримання внутрішнього розпорядку дня.
З огляду на викладене, в діях ОСОБА_1 вбачається порушення вимог пунктів 1,2 та 6 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 2, 5 та 8 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту, підпунктів 2, 5, 8 та 20 пункту 3 розділу II Посадової інструкції інспектора взводу № 5 роти № 1 батальйону № 1 полку УПОП № 1 ДПОП «ОШБ «Лють», затвердженої т. в. о. начальника управління - командира полку УПОП № 1 ДПОП «ОШБ «Лють» 13 червня 2025 року, Внутрішнього розпорядку дня поліцейських, державних службовців, та працівників ДПОП «ОШБ «Лють», затвердженого наказом ДПОП «ОШБ «Лють» від 25 лютого 2025 року № 293 та Внутрішнього розпорядку дня поліцейських, державних службовців та працівників УПОП № 1 ДПОП «ОШБ «Лють», затвердженого наказом УПОП № 1 ДПОП «ОШБ «Лють» від 04 липня 2023 року № 37, що виразилось у відсутності ОСОБА_1 на службі без поважних причин за місцем постійної дислокації УПОП № 1 ДПОП «ОШБ «Лють» із 04 по 20 серпня 2025 року.
ОСОБА_1 неодноразово доводились вимоги від керівного складу УПОП № 1 ДПОП «ОШБ «Лють» та ДПОП «ОШБ «Лють» щодо безумовного дотримання законодавства та недопущення фактів порушення службової дисципліни, як у повсякденній діяльності, так і під час виконання конкретних службових обов`язків. Одними з таких вимог зазначені в пункті 3 розділу І Протоколу наради керівництва УПОП № 1 ДПОП «ОШБ «Лють» від 09 жовтня 2024 року № 26 (забезпечити належний контроль за підпорядкованим особовим складом під час його перебування як на службі так і поза службою (вихідний день, святковий день, лікарняний, відпустка, проходження ВЛК тощо) в частині вживання (під час служби - заборони вживання) алкогольних напоїв та недопущення антисоціальної поведінки, порушень транспортної дисципліни, внутрішнього розпорядку дня поліцейських, антикорупційного законодавства, Правил етичної поведінки поліцейських, Правил дорожнього руху тощо) про що свідчить його ( ОСОБА_1 ) особистий підпис у відповідних відомостях ознайомлення особового складу УПОП № 1 ДПОП «ОШБ «Лють».
Зазначене свідчить про те, що керівництво УПОП № 1 ДПОП «ОШБ «Лють» та ДПОП «ОШБ «Лють» вживало необхідні заходи щодо здійснення контролю за дотриманням службової дисципліни підпорядкованим особовим складом.
Відповідно до абзацу четвертого частини другої статті 29 Дисциплінарного статуту, дисциплінарний проступок - залишення місця несення служби без поважних причин, не може бути віднесений до незначних дисциплінарних проступків.
Отже, вчинені дії ОСОБА_1 свідчать про відсутність у нього високої свідомості в дотримані чинного законодавства України, що виразилось у тривалому невиході на службу без поважних причин. Такі дії не можна вважати гідними посади поліцейського та такими, що сприяють посиленню авторитету і довіри громадян до Національної поліції України, оскільки поліцейські власним прикладом та поведінкою зобов`язані зміцнювати авторитет Національної поліції України та неухильно дотримуватися вимог чинного законодавства України.
Поведінка ОСОБА_1 та його неналежне ставлення до виконання службових обов`язків негативно впливає на інших поліцейських, морально дезорієнтує колектив, порушує службову дисципліну, що є недопустимим.
Обставин, які пом`якшують відповідальність ОСОБА_1 передбачених частиною четвертою та п`ятою статті 19 Дисциплінарного статуту, не встановлено.
Обставин, що обтяжують відповідальність ОСОБА_1 передбачених частиною шостою статті 19 Дисциплінарного статуту, а також щодо скоєння ним дисциплінарного проступку в стані крайньої необхідності чи необхідної оборони, що, відповідно до вимог частини другої статті 13 Дисциплінарного статуту, виключало б можливість застосовування до нього дисциплінарного стягнення, не встановлено.
Причинами й умовами, що сприяли скоєнню зазначеної надзвичайної події, стали особиста недисциплінованість ОСОБА_1 нехтування ним вимог чинного законодавства України, наказів Міністерства внутрішніх справ України, Національної поліції України, ДПОП «ОШБ «Лють» та УПОП № 1 ДПОП «ОШБ «Лють».
За порушення службової дисципліни, порушення вимог пунктів 1, 2 та 6 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 2, 5 та 8 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15 березня 2018 року № 2337-VIII, підпунктів 2, 5, 8 та 20 пункту 3 розділу II Посадової інструкції інспектора взводу № 5 роти № 1 батальйону № 1 полку управління поліції особливого призначення № 1 (штурмовий полк « ІНФОРМАЦІЯ_2 ») Департаменту поліції особливого призначення « ІНФОРМАЦІЯ_1 », затвердженої т. в. о. начальника управління - командира полку управління поліції особливого призначення № 1 (штурмовий полк « ІНФОРМАЦІЯ_2 ») Департаменту поліції особливого призначення «Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України « ІНФОРМАЦІЯ_1 » 13 червня 2025 року, Внутрішнього розпорядку дня поліцейських, державних службовців та працівників Департаменту поліції особливого призначення «Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України « ІНФОРМАЦІЯ_1 », затвердженого наказом Департаменту поліції особливого призначення «Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України « ІНФОРМАЦІЯ_1 » від 25 лютого 2025 № 293 та Внутрішнього розпорядку дня поліцейських, державних службовців та працівників управління поліції особливого призначення № 1 (штурмовий полк « ІНФОРМАЦІЯ_2 ») Департаменту поліції особливого призначення « ІНФОРМАЦІЯ_1 », затвердженого наказом управління поліції особливого призначення № 1 (штурмовий полк « ІНФОРМАЦІЯ_2 ») Департаменту поліції особливого призначення «Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України « ІНФОРМАЦІЯ_1 » від 04 серпня 2023 року № 37, що виразилось у відсутності на службі без поважних причин із 04 по 20 серпня 2025 року за місцем постійної дислокації полку УПОП № 1 ДПОП «ОШБ « ІНФОРМАЦІЯ_1 », відповідно до вимог підпункту 2 пункту 1 наказу Національної поліції України від 19 липня 2022 року № 507 «Про заходи щодо зміцнення службової дисципліни та дотримання законності в діяльності поліції», наказом ДПОП «ОШБ « ІНФОРМАЦІЯ_1 » від 02.09.2025 № 199 застосовано до інспектора взводу № 5 роти № 1 батальйону № 1 полку управління поліції особливого призначення № 1 (штурмовий полк « ІНФОРМАЦІЯ_2 ») Департаменту поліції особливого призначення «Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України « ІНФОРМАЦІЯ_1 » лейтенанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у виді звільнення із служби в поліції.
Даний наказ було реалізовано наказом Департаменту по особовому складу від 08.09.2025 № 780 о/с ОСОБА_1 було звільнено зі служби в поліції з 09 вересня 2025 року у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби.
Як і перший наказ про застосування, так і наказ по особовому складу було направлено управлінням поліції особливого призначення № 1 (штурмовий полк « ІНФОРМАЦІЯ_2 ») Департаменту листами від 05.09.2025 № 12441-2025 та від 09.09.2025 № 12586-2025 відповідно на адресу мешкання позивача, що наявна в особовій справі поліцейського.
На підтвердження цього надаємо квитанції AT «Укрпощта» та витяги з трекінгу «Укрпошти» відправлення-вручення особі.
За приписами частини першої статті 22 Закону України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» від 15 березня 2018 року № 2337-VIII (зі змінами) дисциплінарне стягнення виконується негайно, але не пізніше місяця з дня його застосування, не враховуючи часу перебування поліцейського у відпустці, відрядженні або на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності). Після закінчення зазначеного строку дисциплінарне стягнення не виконується.
Під час проведення службового розслідування уповноважена особа зобов`язана запропонувати поліцейському або іншій особі, обізнаній з обставинами вчинення дисциплінарного проступку, надати пояснення (частина перша статті 27 Дисциплінарного статуту).
Так, ОСОБА_5 , Головою дисциплінарної комісії в даному службовому розслідуванні, було направлено лист від 07.08.2025 за № 21339-2025, яким запропоновано прибути для надання пояснення, однак позивач не прибув для надання пояснень, про що було складено Акт про неприбуття поліцейського та відмову надання пояснень (акт від 12.08.2025 № 21802-2025).
Таким чином, аналізуючи зібрані у ході проведення службового розслідування матеріали у їх сукупності встановлено, що ОСОБА_1 із 04 по 20 серпня 2025 року був відсутній на службі без поважних причин за місцем постійної дислокації УПОП № 1 ДПОП «ОШБ «Лють», у зв`язку з чим складено відповідні акти «Про відсутність на службі».
Крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», ОСОБА_1 , як поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, бути вірними Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити Українському народові, професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових інструкцій, наказів та доручень керівництва, а також утримуватися від дій, які підривають авторитет Національної поліції України та дотримання внутрішнього розпорядку дня.
На підставі викладеного представник відповідача просив в задоволенні позову відмовити.
07.10.2025 до Тернопільського окружного адміністративного суду надійшла відповідь на відзив від представника позивача, відповідно до якої вказано на безпідставність та необґрунтованість відзиву відповідача, оскільки зазначені в ньому відомості не відповідають дійсності.
Представником відповідача 08.10.2025 надіслано через систему "Електронний суд" заперечення на відповідь на відзив.
Ухвалою суду від 31.10.2025 ухвалено справу розглядати за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін у судове засідання та призначено судове засідання на 02.12.2025 о 10:45 год.
Ухвалою суду від 02.12.2025 відкладено розгляд справи в режимі відеоконференції на 22.12.2025 о 10:00 год.
Ухвалою суду від 22.12.2025, постановленою в судовому засіданні, згідно ч.7, 8 ст.243 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) оголошено перерву до 21.01.2026 о 10:00 год. для підготовки до надання нових пояснень по справі.
Ухвалою суду від 22.12.2025 продовжено строк розгляду справи на 2 місяці.
Ухвалою суду від 21.01.2026, постановленою в судовому засіданні, згідно ч.7, 8 ст.243 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) за згодою сторін здійснено перехід до подальшого розгляду справи за правилами письмового провадження.
Дослідивши подані до суду письмові докази, оцінивши їх за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді у судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності, суд встановив наступне.
ОСОБА_1 проходив службу на посаді інспектора взводу №5 роти №1 полку управління поліції особливого призначення №1 штурмового полку " ІНФОРМАЦІЯ_2 " Департаменту поліції особливого призначення "Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України " ІНФОРМАЦІЯ_1 ".
16.06.2025 року засобами поштового зв`язку АТ «Укрпошта» позивач направив на адресу Відповідача рапорт з проханням звільнити його зі служби в поліції за власним бажанням у зв`язку із сімейними обставинами - необхідністю здійснювати постійний догляд за матір`ю, яка є особою з інвалідністю ІІ групи та відповідно до медичного висновку потребує стороннього догляду.
До рапорту були додані копії підтверджуючих документів:
1. копія Висновку лікарської комісії медичного закладу щодо необхідності постійного стороннього догляду за інвалідом І чи ІІ групи внаслідок психічного розладу № 80 від 14.02.2025:
2. Копія Свідоцтва про народження;
3. Копія Довідки до акту МСЕК серія 12ААГ № 250993.
21 липня 2025 року, також засобами поштового зв`язку «Укрпошта» (відправлення № 4600700124233 з описом вкладення), ОСОБА_1 направив на адресу відповідача рапорт на підставі пункту 10 частини 1 ст. 25 ЗУ «Про відпустки» з проханням надати йому відпустку без збереження заробітної плати на період з 28.07.2025 по 06.08.2025 року у зв`язку з необхідністю здійснення догляду за його матір`ю, яка є особою з інвалідністю ІІ групи. На підтвердження даного до рапорту було долучено копію довідки ЛКК.
Отримавши 17.07.2025 від ДПОП ОШБ «Лють» відповідь-відмову №9950-2025, де зазначено, що рапорт від 16 червня 2025 року (вх . №7953-2025 від 24 червня 2025 року) про звільнення зі служби в поліції розглянуто, однак у рапорті відсутні: конкретна дати звільнення та поважна причина що перешкоджає виконанню службових обов`язків, ОСОБА_1 звернувся до Тернопільського окружного адміністративного суду з позовом про визнання протиправною відмову відповідача про звільнення за власним бажанням.
Будь якої інформації відносно розгляду рапорту про надання відпустки позивач не отримав.
Відповідно, 04 серпня 2025 року у Департамент поліції особливого призначення «ОШБ «Лють» направлено адвокатський запит з проханням надати інформацію про розгляд рапорту про надання додаткової відпустки без збереження грошового забезпечення.
20 серпня відповідачем було сформовано та надіслано відповідь на адвокатський запит, де зазначалось, що рапорт ОСОБА_1 від 21 липня 2025 року надійшов до ДПОП «ОШБ «Лють» 28 липня 2025 року (вх. № 9489-2025 від 28 липня 2025 року).
Відповідно до підпункту 24 пункту 14 розділу ІІ Інструкції з діловодства в системі Національної поліції України, затвердженої наказом Національної поліції України від 20 травня 2016 року № 414 (далі - Інструкція), документи, у яких не зазначено строк виконання (відповідно до строків, зазначених у додатку 14 до Інструкції) або такий строк не визначено нормативно-правовими актами, повинні бути виконані не пізніше ніж за 30 календарних днів з моменту їх реєстрації в органі або підрозділі поліції, до якого такий документ надійшов. Відповідальність за виконання документа по суті та у встановлений законом строк несуть керівники й зазначені в резолюції особи (виконавці).
Оскільки додатком 14 до Інструкції не регламентовано строк розгляду рапортів, то їх розглядають протягом 30 днів.
У зв`язку з тим, що ОСОБА_1 відповідь не надано, то строк розгляду Вашого адвокатського запиту відповідно до абзацу другого частини другої статті 24 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» продовжено до двадцяти робочих днів. Про результати розгляду Вас буде поінформовано в найкоротший строк.
Того ж 20 серпня 2025 року було сформовано та надіслано відповідь позивачу про розгляд його рапорту, де зазначалось що у Департаменті поліції особливого призначення «Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України «Лють» (далі - ДПОП « ОШБ «Лють») розглянуто Ваш рапорт від 21 липня 2025 року (вх. № 9489-2025 від 28 липня 2025 року) про надання додаткової відпустки без збереження грошового забезпечення (заробітної плати) із 28 лишня до 06 серпня 2025 року (далі - рапорт).
Наказом ДПОП «ОШБ «Лють» від 17 лютого 2025 року № 248 затверджено Порядок організації надання відпусток у Департаменті поліції особливого призначення «Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України « ІНФОРМАЦІЯ_1 » (далі - Порядок).
Пунктом 2 розділу IV Порядку визначено, що рапорти/заяви про надання відпустки працівників ДПОП «ОШБ «Лють» візуються їх безпосередніми керівниками. Пунктом 4 розділу IV Порядку визначено, що в рапортах/заявах про надання відпустки проставляються дата написання рапорту/заяви та дата візування безпосереднім керівником.
Відповідно до пункту 7 розділу IV Порядку рапорти / заяви про надання відпустки надаються до управління кадрового забезпечення ДПОП «ОШБ «Лють» не пізніше ніж за 14 днів до початку відпустки. Рапорт/заява про надання відпустки надається до управління кадрового забезпечення ДПОП «ОШБ «Лють» із супровідним листом з обов`язковим зазначенням у ньому прізвища, імені, по батькові працівника, дати написання рапорту/заяви та дати початку відпустки.
Проте, відповідно до пункту 10 частини першої статті 25 Закону України від 15 листопада 1996 року №504/96-ВР «Про відпустки» відпустка без збереження заробітної плати надається в обов`язковому порядку працівникам для догляду за хворим рідним по крові або по шлюбу, який за висновком медичного закладу потребує постійного стороннього догляду, тривалістю, визначеною у медичному висновку, але не більше 30 календарних днів.
Водночас засвідчення копій документів здійснюється відповідно до правил, встановлених ДСТУ 4163:2020 «Уніфікована система організаційно-розпорядчої документації. Вимоги до оформлення документів» (далі - ДСТУ 4163:2020).
Згідно з пунктом 5.26 ДСТУ 4163:2020 відмітка про засвідчення копії документа складається з таких елементів: слів «Згідно з оригіналом», назви посаді, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, ї ї власного імені та прізвища, дати засвідчення копії.
Долучена до рапорту копія висновку лікарської комісії медичного закладу щодо необхідності постійного стороннього догляду за інвалідом І чи ІІ групи внаслідок психічного розладу № 80 від 14 лютого 2025 року (далі - висновок ЛКК ) не засвідчена належним чином.
Окрім того, відповідно до підпункту 24 пункту 14 розділу ІІ Інструкції з діловодства в системі Національної поліції України, затвердженої наказом Національної поліції України від 20 травня 2016 року № 414 (далі - Інструкція), документи, у яких не зазначено строк виконання (відповідно до строків, зазначених у додатку 14 до Інструкції) або такий строк не визначено нормативно-правовими актами, повинні бути виконані не пізніше ніж за 30 календарних днів з моменту їх реєстрації в органі або підрозділі поліції, до якого такий документ надійшов. Відповідальність за виконання документа по суті та у встановлений законом строк несуть керівники й зазначені в резолюції особи (виконавці).
Оскільки, додатком 14 до Інструкції не регламентовано строк розгляду рапортів, то їх розглядають протягом 30 днів.
Рапорт про надання відпустки від 21 липня 2025 року розглянуто у межах зазначеного строку, 19 серпня 2025 року, тобто після вказаної дати початку відпустки.
Ураховуючи те, що позивач подав рапорт без урахування строків розгляду, а також те, що долучена до рапорту копія висновку ЛКК не засвідчена належним чином, рапорт залишено без реалізації.
Позивач наголошує, що жодної інформації, а тим паче вимоги про надання належно завіреної копії ЛКК відповідач на адресу позивача не надсилав.
03 вересня 2025 року через систему «Електронний суд» подав клопотання про долучення доказів до матеріалів справи № 500/4671/25 за позовною заявою ОСОБА_1 до Департаменту поліції особливого призначення «Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України « ІНФОРМАЦІЯ_1 » (далі - ДПОП «ОШБ «Лють», Відповідач, Департамент) про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії, де зазначалось: Так, 02.09.2025 було видано наказ ДПОП «ОШБ «Лють» від 02.09.2025 № 199 "Про застосування дисциплінарного стягнення" до ОСОБА_1 у вигляді звільнення зі служби в поліції за відсутності на службі без поважних причин та порушення ним правил внутрішнього розпорядку дня поліцейських. Даний наказ буде реалізовано у відповідності до статті 22 Дисциплінарного статуту НПУ. За таких обставин позивача буде звільнено зі служби в поліції.
Таким чином позивач дізнався, що до нього застосовано дисциплінарне стягнення у виді звільнення із служби в поліції. В наказі № 199 від 02.09.2025 про застосування дисциплінарного стягнення зазначається: до Департаменту поліції особливого призначення «ОШБ «Лють» від управління поліції особливого призначення №1 ДПОП « ІНФОРМАЦІЯ_1 » надійшло клопотання про застосування дисциплінарного стягнення до інспектора взводу № 5 роти №1 батальйону № 1 полку УПОП № 1 ДПОП «ОШБ « ІНФОРМАЦІЯ_1 » лейтенанта поліції ОСОБА_1 .
Під час службового розслідування встановлено, що ОСОБА_1 із 04 по 20 серпня 2025 року був відсутній на службі за місцем постійної дислокації УПОП №1 ДПОП «ОШБ «Лють» без поважних причин.
На підставі висновку службового розслідування від 20 серпня 2025 року № 3400/01/59/16-2025, керуючись нормами статей 11-13, 19, 20, 22 та 29 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого ЗУ від 15.03.2018 № 2337-VIII (зі змінами), за вчинення дисциплінарного проступку, порушення вимог пунктів 1, 2 та 6 частини першої ст. 18 ЗУ «Про Національну Поліцію», пунктів 2, 5 та 8 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України застосовано до лейтенанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у виді звільнення із служби поліції.
Всупереч підпункту 1 п. 3 оскаржуваного наказу «доручити відділу кадрового забезпечення ознайомити ОСОБА_1 зі змістом цього наказу під підпис та оголосити його підлеглому особовому складу. Скановану копію цього наказу з підписом зазначеного поліцейського надати до управління моніторингу та управління кадрового забезпечення ДПОП «ОШБ «Лють»», позивач належним чином не був ознайомлений з даним наказом.
Позивач вважає даний наказ протиправним, оскільки відповідачем порушена процедура проведення службового розслідування, зокрема, у забезпеченні права особи, стосовно якої проводиться службове розслідування, знати про факт проведення службового розслідування щодо неї та підстав такого розслідування, а також в обранні виду дисциплінарного стягнення. Що і стало причиною звернення до суду.
Визначаючись щодо спірних правовідносин, що виникли між сторонами, суд виходив з наступного. 
Враховуючи вимоги частини 2 статті 19 Конституції України та частини 2 статті 2 КАС України, законодавцем визначено критерії для оцінювання рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень, які одночасно є принципами адміністративної процедури, що вироблені у практиці європейських країн.
Наведені норми означають, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний діяти лише на виконання закону, за умов і обставин, визначених ним, вчиняти дії, не виходячи за межі прав та обов`язків, дотримуватися встановленої законом процедури, обирати лише встановлені законодавством України способи правомірної поведінки під час реалізації своїх владних повноважень.
Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначені Законом України від 02.07.2015 року №580-VIII Про Національну поліцію (далі Закон №580-VIII).
Відповідно до ч.1 ст.3 Закону №580-VIII, у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.
Відповідно до ч.1 ст.8 Закону №580-VIII, поліція діє виключно на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.
Положеннями ч.1 ст.59 Закону №580-VIII визначено, що служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.
Відповідно до п.6 ч.1 ст.77 Закону №580-VIII, поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.
Сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження визначено Дисциплінарним статутом Національної поліції України, затвердженим Законом України Про Дисциплінарний статут Національної поліції України від 15.03.2018р. №2337-VII (далі Дисциплінарний статут).
Відповідно до ст.1 Дисциплінарного статуту, службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників. Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.
Відповідно до ст.11 Дисциплінарного статуту, за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом. За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення. Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.
Згідно зі статтею 12 Дисциплінарного статуту, дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.
Статтею 13 Дисциплінарного статуту передбачено, що дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.
Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.
До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.
Отже, не дотримання службової дисципліни є дисциплінарним проступком, за вчинення якого до особи-порушника застосовуються заходи дисциплінарного стягнення, зокрема, звільнення із служби в поліції.
Відповідно до статті 14 Дисциплінарного статуту, службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.
Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.
Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.
Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою.
Наведені правові норми дають підстави для висновку, що питання про наявність підстав для накладення на працівника поліції дисциплінарного стягнення з`ясовується під час службового розслідування. Правова оцінка правильності рішення про притягнення працівника поліції до дисциплінарної відповідальності повинна фокусуватися насамперед на тому, чи таке рішення прийнято у межах повноважень, у порядку та спосіб, установлені Конституцією України та законами України, чи дійсно в діях працівника поліції є встановлені законом підстави для застосування до нього дисциплінарного стягнення.
Процедура проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування передбачена Порядком проведення службових розслідувань у Національній поліції України затвердженим наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 р. №893 (далі - Порядок №893).
Пунктом 1-3 розділу V Порядку №893 встановлено, що проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.
Службове розслідування розпочинається із дня видання наказу про його призначення та завершується в день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка виконує його обов`язки, висновку службового розслідування. Якщо закінчення строку проведення службового розслідування припадає на вихідний чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.
Строк проведення службового розслідування, його продовження, порядок обчислення строку службового розслідування визначаються статтею 16 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.
Відповідно до пункту 4 розділу V Порядку №893, службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.
На підставі пункту першого Розділу VI Порядку №893, зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу.
Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.
У разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення.
Підставою для винесення наказу ДПОП Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України Лють від 02.09.2025 №199 в частині застосування дисциплінарного стягнення щодо ОСОБА_1 у виді звільнення зі служби стали результати службового розслідування за виявленими фактами порушення вимог пунктів 1, 2 та 6 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 2, 5 та 8 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, пунктів 2, 5, 8 та 20 пункту 3 розділу ІІ Посадової інструкції інспектора взводу № 5 роти № 1 батальйону №1 полку управління поліції особливого призначення № 1 ДПОП «ОШБ «Лють», що виразилось у відсутності на службі із 04 по 20 серпня 2025 року без поважних причин.
Відповідно ст.13 Дисциплінарного статуту на позивача накладено дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.
Пунктами 2, 3 Розділу IV Порядку №893 передбачено, що поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, під час його проведення має право: надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються; подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають стосунок до справи; ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, Законами України Про захист персональних даних, Про державну таємницю та іншими законами; подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування; брати участь у розгляді справи на відкритому засіданні дисциплінарної комісії; користуватися правничою допомогою, послугами представника.
Згідно з пунктом 7 Розділу V Порядку №893, розгляд справи дисциплінарною комісією проводиться зазвичай у формі письмового провадження.
Збирання та перевірка матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського у разі розгляду справи у формі письмового провадження здійснюються зазвичай шляхом: одержання пояснень щодо обставин справи від поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та від інших осіб; одержання в органах, закладах, установах поліції та їх підрозділах чи за запитом в інших органах державної влади та органах місцевого самоврядування необхідних документів або їх копій та долучення до матеріалів справи; отримання консультацій спеціалістів з питань, що стосуються службового розслідування.
У разі розгляду справи у формі письмового провадження рішення дисциплінарною комісією приймається без повідомлення та (або) виклику інших учасників службового розслідування на підставі наявних у справі матеріалів.
Особливості проведення службового розслідування в період дії воєнного стану визначені статтею 26 Дисциплінарного статуту згідно з положеннями якої у період дії воєнного стану службове розслідування проводиться з дотриманням вимог цього Статуту з урахуванням особливостей, визначених цим розділом.
Положеннями статті 27 Дисциплінарного статуту встановлено, що під час проведення службового розслідування у період дії воєнного стану уповноважена особа зобов`язана запропонувати поліцейському або іншій особі, обізнаній з обставинами вчинення дисциплінарного проступку, надати пояснення.
У разі відсутності поліцейського на службі уповноважена особа зобов`язана викликати його для надання пояснень. Виклик здійснюється шляхом його безпосереднього вручення поліцейському або надсилання поштовим зв`язком чи з використанням електронної комунікації.
Аналіз наведених правових норм дає підстави вважати, що метою проведення службового розслідування є установлення фактичних даних вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, зокрема з`ясування обставин, причин та умов, що його зумовили, а також ступінь вини поліцейського, за наслідками чого начальник вирішує питання щодо наявності чи відсутності у діянні поліцейського складу дисциплінарного проступку, та, відповідно, вирішує питання щодо наявності чи відсутності підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності, обґрунтовуючи при цьому своє рішення у відповідному наказі. При цьому, обставини подій, що стали підставою для призначення службового розслідування, мають бути підтверджені й оцінені в сукупності з іншими зібраними під час службового розслідування поясненнями та документами.
Відповідно до ч.1 ст.18 Дисциплінарного статуту, під час проведення службового розслідування поліцейський має право на захист, що полягає в наданні йому можливості надавати письмові пояснення щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку та докази правомірності своїх дій.
Судом встановлено, що позивач не був обізнаний в тому, щодо нього здійснюється розслідування. Зазначене підтверджує недотримання порядку проведення службового розслідування, зокрема, незабезпечення права особи знати про факт проведення службового розслідування та підстави його проведення.
Таким чином, при здійсненні службового розслідування не забезпечене право позивача на захист встановлене ст. 18 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.
Відповідно до ст.12 Дисциплінарного статуту дисциплінарним проступком визнається - протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського, або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.
Відповідно до частин 1-4 статті 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.
Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовку пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.
Частиною 3 статті 19 Дисциплінарного статуту передбачено, що під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.
Відповідно до частини 7 статті 19 Дисциплінарного статуту у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.
Згідно з частиною 8 статті 19 Дисциплінарного статуту під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.
Частиною 3 статті 13 Дисциплінарного статуту передбачено, що до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.
Таким чином, при визначенні виду дисциплінарного стягнення мають враховуватися тяжкість таких, обставини, за яких вони вчинені, заподіяна шкода, попередня поведінка особи та визнання нею своєї вини, її ставлення до виконання службових обов`язків, рівень кваліфікації.
На ці ж обставини звертає увагу також і Європейський суд з прав людини у своєму рішенні від 09 січня 2013 року у справі «Олександр Волков проти України», зокрема суд зазначає, що підстави для настання відповідальності за «порушення присяги» були викладені дуже нечітко; національне законодавство не передбачало адекватних гарантій проти зловживань та свавілля; крім того, воно не передбачало відповідну шкалу стягнень у рамках дисциплінарної відповідальності, яка б забезпечувала їх пропорційне застосування. За цих причин воно було несумісне з вимогами щодо «якості закону».
Отже, суд закріпив необхідність застосування принципу пропорційності відповідальності при застосуванні дисциплінарних стягнень в залежності від тяжкості проступку.
В даному ж випадку, судом встановлено, що відповідачем не доведено та матеріалами справи не підтверджується допущення позивачем порушення службової чи трудової дисципліни, при цьому відповідачем було застосовано крайній вид дисциплінарного впливу - звільнення зі служби без врахування, чи наявна вина позивача у вчиненні проступку.
Також, відповідачем не було обґрунтовано підстав застосування до позивача саме крайнього виду дисциплінарно стягнення, а саме: звільнення з військової служби, при цьому не було вмотивано неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень.
Підсумовуючи викладене, суд приходить до переконання, що оскаржуваний наказ Департаменту поліції особливого призначення «Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України « ІНФОРМАЦІЯ_1 » від 02.09.2025 №199 щодо притягнення інспектора взводу № 5 роти №1 батальйону №1 полку управління поліції особливого призначення №1 ДПОП «ОШБ « ІНФОРМАЦІЯ_1 » лейтенанта поліції ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності та застосування до нього дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби в поліції - не відповідає критеріям обґрунтованості та пропорційності.
Окрім того, суд вважає дії відповідача наслідком неправомірного вирішення питання звільнення зі служби в поліції за власним бажанням у зв`язку із сімейними обставинами - необхідністю здійснювати постійний догляд за матір`ю, яка є особою з інвалідністю ІІ групи та відповідно до медичного висновку потребує стороннього догляду.
Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 16.01.2025 у справі №520/4977/22.
Відповідно до статті 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Згідно ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, а суд згідно статті 90 цього Кодексу, оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.
Виходячи з вищенаведеного, суд приходить до висновку, що вимоги позивача є обґрунтованими, відповідають дійсним обставинам та матеріалам справи, ґрунтуються на вимогах чинного законодавства, належним чином не заперечені відповідачем, а тому підлягають до задоволення в повному обсязі.
Оскільки позивач звільнений від сплати судового збору, підстави для відшкодування судових витрат відсутні.
Керуючись статтями 139, 241-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд
ВИРІШИВ:
Позов задовольнити повністю.
Визнати протиправним та скасувати наказ Департаменту поліції особливого призначення «Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України « ІНФОРМАЦІЯ_1 » від 02.09.2025 №199 щодо притягнення інспектора взводу № 5 роти №1 батальйону №1 полку управління поліції особливого призначення №1 ДПОП «ОШБ « ІНФОРМАЦІЯ_1 » лейтенанта поліції ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності та застосування до нього дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби в поліції. 
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Відповідно до частини першої статті 295 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.
Згідно із статтею 297 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційна скарга подається безпосередньо до Восьмого апеляційного адміністративного суду.
Повне судове рішення складено 21 січня 2026 року.
Реквізити учасників справи:
позивач:
- ОСОБА_1 (місцезнаходження/місце проживання: АДРЕСА_2 код ЄДРПОУ/РНОКПП НОМЕР_4 ); 
відповідач:
- Департамент поліції особливого призначення "Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України " ІНФОРМАЦІЯ_1 " (місцезнаходження/місце проживання: АДРЕСА_3 код ЄДРПОУ/РНОКПП НОМЕР_5 ). 

Головуючий суддя Подлісна І.М.