ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ 
22 грудня 2025 року

м. Київ
справа № 461/10144/23
провадження № 61-14189св25 
Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду:
Черняк Ю. В. (суддя - доповідач), Коломієць Г. В., Луспеника Д. Д.,
учасники справи:
позивач -  ОСОБА_1 ,
відповідачі: Галицька районна адміністрація Львівської міської ради, Львівське комунальне підприємство «Княже Місто», 
третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, - Управління комунальної власності Департаменту економічного розвитку Львівської міської ради,
розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження касаційну скаргу ОСОБА_1 , від імені якої діє адвокат Бердар Сергій Васильович, на рішення Галицького районного суду м. Львова від 10 вересня 2024 року, ухвалене у складі судді Кротової О. Б., та постанову Львівського апеляційного суду від 13 жовтня 2025 року, ухвалену у складі колегії суддів: Шеремети Н. О., Ванівського О. М., Цяцяка Р. П.,
ВСТАНОВИВ:
1. Описова частина
Короткий зміст позовних вимог
У грудні 2023 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Галицької районної адміністрації Львівської міської ради, Львівського комунального підприємства «Княже Місто» (далі - Львівське КП «Княже Місто»), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, - Управління комунальної власності Департаменту економічного розвитку Львівської міської ради, про визнання незаконними дій та скасування розпорядження.
Позов обґрунтовано тим, що вона є співвласником багатоквартирного житлового будинку АДРЕСА_1 , який до 02 червня 2023 року знаходився на балансі Львівського КП «Княже місто».
Розпорядженням Галицької районної адміністрації Львівської міської ради від 02 червня 2023 року № 163 затверджено акт про списання багатоквартирного будинку АДРЕСА_1 з балансу Львівського КП «Княже місто» від 01 серпня 2022 року. 
Вважає, що зазначений акт та процедура його прийняття не відповідають вимогам законодавства України, оскільки інформацію про прийняття балансоутримувачем розпорядчого документа про списання багатоквартирного будинку з балансу не було доведено до відома співвласників будинку, не проведено загальних зборів співвласників, за відсутності актуальної технічної інвентаризації будинку до акту внесено недостовірні та неповні відомості про будинок, а також відсутнє погодження органу охорони культурної спадщини. 
Крім того, Галицька районна адміністрація Львівської міської ради не має повноважень щодо вчинення дій зі списання багатоквартирного будинку з балансу Львівського КП «Княже місто» та затвердження відповідного акта, оскільки рішення щодо управління багатоквартирним будинком приймають співвласники цього будинку на загальних зборах. Мешканці багатоквартирного будинку АДРЕСА_1 не створювали ОСББ та не приймали рішення на загальних зборах про визначення управителя, тому виконавець житлово-комунальних послуг, яким є Львівське КП «Княже місто», має залишитися балансоутримувачем будинку до прийняття рішення про вибір моделі управління багатоквартирним будинком. З огляду на це вважає списання багатоквартирного будинку АДРЕСА_1 з балансу Львівського КП «Княже місто» передчасним. 
Житловий будинок АДРЕСА_1 побудовано у 1913 році, він є пам`яткою архітектури, однак акт про списання цього будинку з балансу Львівського КП «Княже місто» від 01 серпня 2022 року не погоджено з Управлінням охорони історичного середовища Львівської міської ради. 
Вважає, що неправомірними діями відповідачів порушено її права як співвласника багатоквартирного будинку.
Враховуючи викладене,  ОСОБА_1 просила суд:
- визнати незаконними дії Галицької районної адміністрації Львівської міської ради та Львівського КП «Княже місто» щодо складання та затвердження акта про списання багатоквартирного будинку АДРЕСА_1 з балансу Львівського КП «Княже місто» від 01 серпня 2022 року;
- визнати незаконним та скасувати розпорядження Галицької районної адміністрації Львівської міської ради від 02 червня 2023 року № 163 в частині затвердження акта про списання багатоквартирного будинку АДРЕСА_1 з балансу Львівського КП «Княже місто».
Короткий зміст рішення суду першої інстанції 
Рішенням Галицького районного суду м. Львова від 10 вересня 2024 року у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 відмовлено.
Рішення суду першої інстанції мотивовано відсутністю правових підстав для задоволення позову ОСОБА_1 . Оспорюване розпорядження прийнято уповноваженим органом відповідно до Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», Закону України «Про особливості здійснення права власності в багатоквартирному будинку», постанови Кабінету Міністрів України від 20 квітня 2016 року № 301 «Про затвердження порядку списання з балансу багатоквартирних будинків», а також із врахуванням рішення Виконавчого комітету Львівської міської ради від 30 вересня 2016 року № 876 «Про затвердження Порядку списання з балансу міської ради багатоквартирних будинків, у яких розташовані приміщення приватної та іншої форми власності» із змінами, та розпорядження голови Галицької районної адміністрації Львівської міської ради від 30 жовтня 2018 року № 360 «Про списання житлових будинків з балансу Львівського КП «Княже Місто». 
Крім цього, місцевий суд дійшов висновку про те, що позивачка не надала доказів порушення оскаржуваним розпорядженням Галицької районної адміністрації Львівської міської ради від 02 червня 2023 року № 163 в частині затвердження акта про списання багатоквартирного будинку АДРЕСА_1 з балансу Львівського КП «Княже Місто» будь-яких її прав як співвласника будинку.
Короткий зміст постанови суду апеляційної інстанції
Постановою Львівського апеляційного суду від 13 жовтня 2025 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 та апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - адвоката Крета О. І., залишено без задоволення. Рішення Галицького районного суду м. Львова від 10 вересня 2024 року залишено без змін.
Постанову апеляційного суду мотивовано тим, що рішенням Виконавчого комітету Львівської міської ради від 30 вересня 2016 року № 876 затверджено Порядок списання з балансу міської ради багатоквартирних будинків. Процедура списання з балансу багатоквартирного будинку, визначена Виконавчим комітетом Львівської міської ради, відповідає процедурі, яку встановлено Порядком списання з балансу багатоквартирних будинків, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 20 квітня 2016 року № 301.
Рішення Виконавчого комітету Львівської міської ради від 30 вересня 2016 року № 876, з внесеними до нього змінами, не оскаржувалося в судовому порядку та є чинним.
Відмовляючи у задоволенні позову, суд першої інстанції правильно посилався на те, що відповідно до пункту 2.1 ухвали Львівської міської ради від 11 жовтня 2018 року № 4035 «Про врегулювання питання управління багатоквартирними будинками та їх обслуговування у м. Львові», районним адміністраціям м. Львова доручено провести списання багатоквартирних житлових будинків з балансового обліку львівських комунальних підприємств у відповідності та порядку, передбаченому саме рішенням Виконавчого комітету Львівської міської ради від 30 вересня 2016 року № 876, і що згідно з пунктом 4.1.25 Положення про Галицьку районну адміністрацію Львівської міської ради, затвердженого рішенням виконкому від 08 жовтня 2021 року № 914 «Про затвердження Положень про районні адміністрації Львівської міської ради та їх структур», до компетенції районної адміністрації належить прийняття рішень про списання багатоквартирних будинків в установленому виконавчим комітетом порядку.
Наведене спростовує доводи ОСОБА_1 та її представника про відсутність повноважень Галицької районної адміністрації Львівської міської ради щодо вчинення дій по списанню багатоквартирного будинку з балансу Львівського КП «Княже Місто».
Також позивачка не довела наявності інших порушень процедури списання будинку з балансу ЛКП «Княже Місто», зокрема не проведення технічної інвентаризації, відсутності згоди співвласників, а також відсутності погодження органу охорони культурної спадщини.
Надходження касаційної скарги до суду касаційної інстанції
12 листопада 2025 року ОСОБА_1 , від імені якої діє адвокат Бердар С. В., звернулася до Верховного Суду з касаційною скаргою, на рішення Галицького районного суду м. Львова від 10 вересня 2024 року та постанову Львівського апеляційного суду від 13 жовтня 2025 року.
Ухвалою Верховного Суду від 17 листопада 2025 року відкрито касаційне провадження у справі та витребувано з Галицького районного суду м. Львова цивільну справу № 461/10144/23.
02 грудня 2025 року матеріали цивільної справи № 461/10144/23 надійшли до Верховного Суду.
Короткий зміст вимог касаційної скарги
У касаційній скарзі ОСОБА_1 , від імені якої діє адвокат Бердар С. В., просить скасувати рішення Галицького районного суду м. Львова від 10 вересня 2024 року та постанову Львівського апеляційного суду від 13 жовтня 2025 року, ухвалити нове судове рішення, яким задовольнити позовні вимоги.
Доводи особи, яка подала касаційну скаргу
Підставами касаційного оскарження судових рішень судів першої та апеляційної інстанції заявник зазначає неправильне застосування судами норм матеріального і порушення норм процесуального права, вказавши, що суди застосували норми права без урахування висновків щодо застосування норм права у подібних правовідносинах, викладених у постанові Великої Палати Верховного Суду від 09 червня 2022 року у справі № 520/2098/19, у постановах Верховного Суду від 26 квітня 2023 року у справі № 286/3965/21, від 22 жовтня 2024 року у справі № 420/3179/22 (пункт 1 частини другої статті 389 ЦПК України).
Касаційну скаргу мотивовано тим, що тлумачення норм Порядку списання з балансу багатоквартирних будинків, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 20 квітня 2016 року № 301, дає підстави для висновку про те, що у разі якщо балансоутримувачем багатоквартирного будинку є комунальне підприємство, що належить до сфери управління органу місцевого самоврядування, рішення про списання багатоквартирного будинку приймає саме комунальне підприємство (балансоутримувач), а орган місцевого самоврядування тільки погоджує таке рішення.
Львівське КП «Княже місто» підпорядковано Галицькій районній адміністрації Львівської міської ради і належить до її сфери управління, а тому саме воно як балансоутримувач, відповідно до пункту 3 Порядку списання з балансу багатоквартирних будинків, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 20 квітня 2016 № 301, а не Галицька районна адміністрація Львівської міської ради,повинно приймати рішення про списання багатоквартирного будинку з балансу. 
Крім того, згідно з пунктом 3 Порядку списання з балансу міської ради багатоквартирних будинків, у яких розташовані приміщення приватної та іншої форми власності, затвердженого рішенням Виконавчого комітету Львівської міської ради від 30 вересня 2016 року № 876, із змінами, та розпорядження голови Галицької районної адміністрації Львівської міської ради від 30 жовтня 2018 року № 360 «Про списання житлових будинків з балансу ЛКП «Княже Місто», списання багатоквартирних будинків з балансу львівських комунальних підприємств здійснюється на підставі рішення відповідної районної адміністрації.
Пославшись на вказаний Порядок, суди водночас ухвалили у справі судові рішення, які за своїми правовими висновками суперечать нормам Порядку.
Враховуючи те, що рішення Виконавчого комітету Львівської міської ради від 30 вересня 2016 року № 876 та ухвала Львівської міської ради від 11 жовтня 2018 року № 4035 в частині визначення повноважень щодо прийняття рішення про списання багатоквартирного будинку суперечать постанові Кабінету Міністрів України від 20 квітня 2016 № 301, суди попередніх інстанцій відповідно до частини сьомої статті 10 ЦПК України повинні були застосувати до спірних правовідносин положення саме постанови Кабінету Міністрів України від 20 квітня 2016 № 301, як правового акта вищої юридичної сили.
Під час списання багатоквартирного будинку з балансу Львівського КП «Княже місто» не було проведено фактичний огляд будинку, внаслідок чого в акті про списання зазначено недостовірні та неповні відомості про місця загального користування та допоміжні приміщення, а також їх площу. Це є порушенням пунктів 5, 6 Порядку списання з балансу багатоквартирних будинків, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 20 квітня 2016 № 301.
При цьому, вказаний акт є невід`ємною частиною договору про надання послуг з управління багатоквартирним будинком від 01 травня 2023 року, укладеного між Львівським КП «Княже місто» та співвласниками багатоквартирного будинку, та містить загальні відомості про будинок.
На переконання заявниці, неповне відображення в акті про списання багатоквартирного будинку з балансу Львівського КП «Княже місто» всіх приміщень загального користування та допоміжних приміщень створює правову невизначеність щодо їх статусу та перешкоджає співвласникам належним чином реалізовувати право власності на це майно.
Доводи інших учасників справи
01 грудня 2025 року представник Львівського КП «Княже місто» Довгань А. О. подав до Верховного Суд заяву про закриття касаційного провадження у справі на підставі пункту 5 частини першої статті 396 ЦПК України.
Вказував на те, що висновки щодо застосування норм права, які викладені у постановах Верховного Суду, на які посилалася скаржниця у касаційній скарзі, стосуються правовідносин, які не є подібними до тих правовідносин, які виникли у цій (№ 461/10144/23) справі.
12 грудня 2025 року Галицька районна адміністрація Львівської міської ради подала до Верховного Суду відзив на касаційну скаргу  ОСОБА_1 , в якому заперечує проти доводів касаційної скарги та просить відмовити у її задоволенні. 
15 грудня 2025 року представник Львівського КП «Княже місто» Довгань А. О.подав до Верховного Суд відзив на касаційну скаргу ОСОБА_1 , в якому просив суд закрити касаційне провадження у справі на підставі пункту 5 частини першої статті 396 ЦПК України.
Фактичні обставини справи, встановлені судами
Згідно з рішенням Львівського облвиконкому від 05 липня 1985 року № 381 «Про взяття під охорону держави споруд Львівської області, що мають наукову, історичну, містобудівельну і художню цінність», житловий багатоквартирний будинок АДРЕСА_1 є пам`яткою архітектури та містобудування місцевого значення, охоронний номер 5237-Лв. 
Рішенням Виконавчого комітету Львівської міської ради від 30 вересня 2016 року № 876 затверджено Порядок списання з балансу міської ради багатоквартирних будинків, у яких розташовані приміщення приватної та іншої форм власності.
Згідно з пунктом 2.1 ухвали Львівської міської ради від 11 жовтня 2018 року № 4035 «Про врегулювання питання управління багатоквартирними будинками та їх обслуговуванняу м. Львові» доручено районним адміністраціям провести списання багатоквартирних житлових будинків з балансового обліку львівських комунальних підприємств у відповідності та у порядку, передбаченому рішенням Виконавчого комітету Львівської міської ради від 30 вересня 2016 року № 876.
Актом від 01 серпня 2022 року, затвердженим головою Галицької районної адміністрації Львівської міської ради, багатоквартирний будинок АДРЕСА_1 списано з балансу Львівського КП «Княже місто».
Розпорядженням голови Галицької РА Львівської МР від 02 червня 2023 року № 163 «Про затвердження актів про списання багатоквартирних будинків № 6 на вул. І. Білозіра (колишня вул. О. Герцена), № 3 на вул. Л. Глібова, № 3 на вул. М. Грушевського, № 11 на вул. Саксаганського, № 16 на пр. Т. Шевченка, № 2 на вул. Дж. Дудаєва з балансу Львівського КП «Княже Місто», затверджено акти списання багатоквартирних будинків, у тому числі акт про списання багатоквартирного будинку АДРЕСА_1 .
Відповідно до даних з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань Львівська міська рада є засновником Львівського КП «Княже місто».
Згідно з інформацією, розміщеною на офіційному веб порталі Львівської міської ради: https://city-adm.lviv.ua/lmr/utilities/halytskyi-raion/lkp-kniazhe-misto/, Львівське КП «Княже місто» створено Львівською міською радою (надалі - Власник) ухвалою від 31 травня 2001 року № 1079 та підпорядковано районній адміністрації Галицького району (Галицькій районній адміністрації Львівської міської ради), що є представником власника - територіальної громади м. Львова, і є органом, до сфери управління якого входить комунальне підприємство (надалі - Уповноважений орган) (пункт 1.1 Статуту).
Згідно з пунктом 4.1.25 Положення про Галицьку районну адміністрацію Львівської міської ради, затвердженого рішенням Виконавчого комітету від 08 жовтня 2021 року № 914 «Про затвердження Положень про районні адміністрації Львівської міської ради та їх структур», до компетенції районної адміністрації належить прийняття рішень про списання багатоквартирних будинків в установленому виконавчим комітетом порядку.
2. Мотивувальна частина
Позиція Верховного Суду
Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.
Частиною другою статті 389 ЦПК України передбачено, що підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пункті 1 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках: 1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку; 2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні; 3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах; 4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу.
Судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим (частина перша статті 263 ЦПК України).
Вивчивши матеріали справи, перевіривши доводи касаційної скарги, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду вважає, що касаційна скарга ОСОБА_1 , від імені якої діє адвокат Бердар С. В., не підлягає задоволенню.
Мотиви, з яких виходив Верховний Суд, та застосовані норми права
Відповідно до частини першої, другої статті 400 ЦПК України, переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, перевіряє правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими. Суд касаційної інстанції перевіряє законність судових рішень лише в межах позовних вимог, заявлених у суді першої інстанції.
Верховний Суд зазначає, що відповідно до статті 55 Конституції України кожному гарантується захист прав і свобод у судовому порядку.
Кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу (частина перша статті 15, частина перша статті 16 ЦК України).
Порушення права пов`язане з позбавленням його суб`єкта можливості здійснити (реалізувати) своє приватне (цивільне) право повністю або частково. Для застосування того чи іншого способу захисту необхідно встановити, які ж приватні (цивільні) права (інтереси) позивача порушені, невизнані або оспорені відповідачем і за захистом яких приватних (цивільних) прав (інтересів) позивач звернувся до суду (див., зокрема, постанову Верховного Суду в складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 19 лютого 2024 року у справі № 567/3/22 (провадження № 61-5252сво23)).
Завданням цивільного судочинства є саме ефективний захист порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Такий захист можливий за умови, що права, свободи чи інтереси позивача власне порушені, а учасники використовують цивільне судочинство для такого захисту (див., зокрема, постанову Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 05 вересня 2019 року в справі № 638/2304/17 (провадження № 61-2417сво19)).
Особа, яка звертається до суду з позовом вказує у позові власне суб`єктивне уявлення про її порушене право та/або охоронюваний інтерес та спосіб його захисту.
У свою чергу, суд повинен перевірити доводи, на яких ґрунтуються заявлені вимоги, у тому числі, щодо матеріально-правового інтересу у спірних відносинах.
Оцінка предмета заявленого позову, а відтак наявності підстав для захисту порушеного права та/або інтересу позивача, про яке ним зазначається в позовній заяві, здійснюється судом, на розгляд якого передано спір, крізь призму оцінки спірних правовідносин та обставин (юридичних фактів), якими позивач обґрунтовує заявлені вимоги (такий правовий висновок Верховного Суду викладено у постановах від 19 вересня 2019 року у справі № 924/831/17, від 28 листопада 2019 року у справі № 910/8357/18, від 22 вересня 2022 року у справі № 924/1146/21, від 06 жовтня 2022 року у справі № 922/2013/21, від 17 листопада 2022 року у справі № 904/7841/21).
Щодо доводів касаційної скарги і розгляду справи по суті
Звертаючись до суду з позовом у цій справі, з метою захисту прав, як співвласника багатоквартирного житлового будинку, Озимчук О. О. посилалася на те, що акт про списання багатоквартирного будинку АДРЕСА_1 з балансу Львівського КП «Княже Місто» від 01 серпня 2022 року, затверджений розпорядженням голови Галицької РА Львівської МР від 02 червня 2023 року № 163, складено з порушенням процедури його прийняття та за відсутності повноважень у Галицької районної адміністрації Львівської міської ради.
Згідно із частиною п`ятою статті 60 цього Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» органи місцевого самоврядування від імені та в інтересах територіальних громад відповідно до закону здійснюють правомочності щодо володіння, користування та розпорядження об`єктами комунальної власності, в тому числі виконують усі майнові операції, можуть передавати об`єкти права комунальної власності у постійне або тимчасове користування юридичним та фізичним особам, здавати їх в оренду, продавати і купувати, використовувати як заставу, вирішувати питання їхнього відчуження, визнання в угодах та договорах умови використання та фінансування об`єктів, що приватизуються та передаються у користування і оренду.
Від імені та в інтересах територіальних громад права суб`єкта комунальної власності здійснюють відповідні ради (частина п`ята статті 16 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні»).
Особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку, правові, організаційні та економічні відносини, пов`язані з реалізацією прав та виконанням обов`язків співвласників багатоквартирного будинку щодо його утримання та управління визначено Законом України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку». Цей Закон України набув чинності 01 липня 2015 року. 
Відповідно до абзацу першого частини п`ятої статті 13 «Прикінцеві та перехідні положення» вказаного Закону України, у разі якщо протягом одного року з дня набрання чинності цим Законом, співвласники багатоквартирного будинку, в якому не створено об`єднання співвласників, не прийняли рішення про форму управління багатоквартирним будинком, управління таким будинком здійснюється управителем, який призначається на конкурсних засадах виконавчим органом місцевої ради, на території якої розташований багатоквартирний будинок.
На виконання частини шостої статті 13 «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку», постановою Кабінету Міністрів України від 20 квітня 2016 року № 301 затверджено Порядок списання з балансу багатоквартирних будинків (надалі - Порядок № 301). Цим Порядком визначено механізм списання з балансу міністерствами, іншими центральними виконавчої влади, державними підприємствами та органами місцевого самоврядування багатоквартирних будинків, у яких розташовані приміщення приватної та інших форм власності.
Згідно з пунктом 3 вказаного Порядку списання багатоквартирних будинків, у яких розташовані квартири та нежитлові приміщення приватної та інших форм власності, з балансу міністерств, інших центральних органів виконавчої влади (зокрема із спеціальним статусом), органів місцевого самоврядування, державних та комунальних підприємств, установ, організацій, а також господарських товариств, інших господарських організацій та підприємств, створених внаслідок приватизації або корпоратизації державних або комунальних підприємств щодо багатоквартирних будинків, які не увійшли до статутного капіталу таких господарських товариств та перебувають у них на балансі (обліку) як об`єкти державної або комунальної власності (далі - балансоутримувач), здійснюється на підставі прийнятого ними рішення про списання багатоквартирного будинку.
У разі коли балансоутримувачем є державне підприємство, установа, організація, що належить до сфери управління міністерства або іншого центрального органу виконавчої влади (зокрема із спеціальним статусом), комунальне підприємство, установа, організація, що належить до сфери управління органу місцевого самоврядування, або господарське товариство, інша господарська організація чи підприємство, створене внаслідок приватизації або корпоратизації державних або комунальних підприємств щодо багатоквартирних будинків, які не увійшли до статутного капіталу таких господарських товариств та перебувають у них на балансі (обліку) як об`єкти державної або комунальної власності, рішення про списання багатоквартирного будинку погоджується з відповідним суб`єктом управління, до сфери управління якого належав такий будинок, органом місцевого самоврядування.
Балансоутримувач багатоквартирного будинку визначає у відповідному багатоквартирному будинку належність приміщень до приватної та інших форм власності.
Списання багатоквартирного будинку з балансу може бути ініційоване також особою (особами), якій (яким) на праві приватної власності належить (належать) приміщення у такому будинку, та/або об`єднанням співвласників багатоквартирного будинку (асоціацією об`єднань співвласників багатоквартирного будинку), утвореним у такому будинку, шляхом надсилання балансоутримувачу повідомлення у паперовій або електронній формі та копій документів, що відповідно до законодавства підтверджують належність особі (особам) відповідного (відповідних) приміщення (приміщень) на праві приватної власності, та/або документів, що відповідно до законодавства підтверджують утворення у будинку об`єднання співвласників багатоквартирного будинку (асоціації об`єднань співвласників багатоквартирного будинку) відповідно.
У такому випадку балансоутримувач протягом десяти робочих днів з дня надходження відповідного повідомлення та документів розпочинає процедуру списання такого будинку з балансу згідно з пунктом 4 цього Порядку.
Списання багатоквартирного будинку з балансу здійснюється його балансоутримувачем на підставі прийнятого ним розпорядчого документа (далі - розпорядчий документ).
Інформація про прийняття відповідного розпорядчого документа доводиться до відома співвласників багатоквартирного будинку шляхом розміщення на офіційному веб-сайті балансоутримувача та в кожному конкретному будинку (на прибудинковій території), зокрема на інформаційних стендах у під`їздах будинків та біля них, відповідного оголошення.
Відповідно до пункту 4 Порядку № 301 для списання багатоквартирного будинку з балансу утворюється відповідна комісія у складі не менше п`яти осіб (далі - комісія).
Склад комісії затверджується балансоутримувачем.
Комісію очолює представник балансоутримувача.
До складу комісії включаються представники балансоутримувача, виконавця послуг з управління будинком або виконавця послуг з утримання будинків, споруд та прибудинкових територій такого будинку.
Інформацію про кандидатури для включення до складу комісії виконавець послуг з управління будинком або виконавець послуг з утримання будинків, споруд та прибудинкових територій такого будинку подають протягом п`яти робочих днів з дня надходження відповідного запиту балансоутримувача.
У разі неподання балансоутримувачу інформації про кандидатури для включення до складу комісії склад комісії визначається ним самостійно з числа представників балансоутримувача.
У роботі комісії бере участь уповноважена особа (особи) від співвласників багатоквартирного будинку та/або об`єднання співвласників багатоквартирного будинку (асоціації об`єднань співвласників багатоквартирного будинку) за її (їх) згодою. Уповноважена (уповноважені) особа (особи) від співвласників будинку та/або об`єднання співвласників багатоквартирного будинку (асоціації об`єднань співвласників багатоквартирного будинку) може (можуть) бути залучена (залучені) до складу комісії протягом усього часу роботи комісії, але не пізніше ніж протягом дня підписання акта про списання багатоквартирного будинку з балансу.
Згідно з пунктом 5 Порядку № 301 комісія з метою фіксування технічного стану багатоквартирного будинку перед списанням проводить його огляд.
Під час огляду комісія може використовувати наявну в балансоутримувача технічну документацію (акт прийняття в експлуатацію, матеріали технічної інвентаризації, плани зовнішніх мереж тощо), а також дані бухгалтерського обліку щодо будинку.
Відповідно до пункту 6 Порядку № 301 за результатами роботи комісії складається акт про списання багатоквартирного будинку з балансу за формою згідно з додатком.
Акт про списання багатоквартирного будинку з балансу підписується всіма членами комісії та затверджується балансоутримувачем (пункт 7 Порядку № 301).
Після затвердження балансоутримувачем акта про списання багатоквартирного будинку з балансу процедура списання відповідного будинку вважається закінченою.
Процедура списання багатоквартирного будинку як об`єкта державної або комунальної власності державним підприємством, установою, організацією, що належить до сфери управління міністерства або іншого центрального органу виконавчої влади (зокрема із спеціальним статусом), іншим господарським товариством, організацією чи підприємством, створеним внаслідок приватизації або корпоратизації державних або комунальних підприємств, вважається закінченою з моменту погодження з відповідним суб`єктом управління, до сфери управління якого належав такий будинок, акта про списання багатоквартирного будинку з балансу.
Процедура списання багатоквартирного будинку з балансу повинна бути завершена у строк не більше двох місяців з дня прийняття розпорядчого документа (пункт 8 Порядку № 301).
Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом (частина перша статті 81 ЦПК України).
Статтею 76 ЦПК України визначено, що доказами, є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Згідно зі статтею 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
У справі, що переглядається в касаційному порядку, суди попередніх інстанцій встановили, що відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 20 квітня 2016 року № 301 «Про затвердження Порядку списання з балансу багатоквартирних будинків», враховуючи рішення Виконавчого комітету Львівської міської ради від 13 березня 2016 року № 448 «Про сприяння у створенні об`єднань співвласників багатоквартирних будинків у м. Львові», та керуючись положеннями Закону України «Про особливості здійснення права власності в багатоквартирних будинках» та іншими законодавчими актами, Виконавчий комітет Львівської міської ради рішенням від 30 вересня 2016 року № 876 затвердив Порядок списання з балансу міської ради багатоквартирних будинків, у яких розташовані приміщення приватної та інших форм власності (надалі - Порядок № 876), а також форму акта про списання багатоквартирного будинку з балансу, з метою вдосконалення механізму зняття багатоквартирних житлових будинків з балансу міської ради.
Згідно з пунктом 3 Порядку № 876 списання з балансу багатоквартирного будинку, що перебуває на балансі Львівської міської ради (надалі -балансоутримувач), у якому розташовані приміщення приватної та інших форм власності, здійснюється на підставі рішення, прийнятого відповідною районною адміністрацією, про списання багатоквартирного будинку.
Балансоутримувач багатоквартирного будинку в особі відповідної районної адміністрації отримує інформацію з Реєстру речових прав на нерухоме майно про належність об`єктів нерухомого майна до приватної та інших форм власності у відповідному багатоквартирному будинку (пункт 4 Порядку № 876).
Відповідно до пункту 5 Порядку № 876 списання багатоквартирного будинку з балансу може бути ініційоване, зокрема, особою (особами), якій (яким) на праві приватної власності належить (належать) приміщення у такому будинку, через скерування балансоутримувачу в особі відповідної районної адміністрації письмового повідомлення та копій документів, які відповідно до законодавства підтверджують належність особі (особам) відповідного (відповідних) приміщення (приміщень) на праві приватної власності.
Проаналізувавши викладене, суди попередніх інстанцій дійшли висновку про те, що процедура списання з балансу багатоквартирного будинку, розроблена Виконавчим комітетом Львівської міської ради, за суттю та змістом відповідає процедурі, встановленій Порядком № 301. 
Зазначені обставини сторонами не заперечуються.
Ухвалою Львівської міської ради № 4035 від 11 жовтня 2018 року «Про врегулювання питання управління багатоквартирними будинками та їх обслуговування у м. Львові» доручено районним адміністраціям провести списання багатоквартирних житлових будинків з балансового обліку львівських комунальних підприємств у відповідності та у порядку, визначеному рішенням Виконавчого комітету Львівської МР від 30 вересня 2016 року № 876.
Матеріали справи не містять доказів того, що  ОСОБА_1 оскаржувала рішення Виконавчого комітету Львівської міської ради від 30 вересня 2016 року про затвердження Порядку № 876. Під час розгляду справи суди не встановили суттєвих відмінностей указаного Порядку № 876 щодо змісту процедури списання багатоквартирних житлових будинків з балансового обліку комунальних підприємств відносно Порядку № 301.
Згідно з пунктом 4.1.25 Положення про Галицьку районну адміністрацію Львівської міської ради, затвердженого рішенням Виконавчого комітету Львівської міської ради від 08 жовтня 2021 року № 914 «Про затвердження Положень про районні адміністрації Львівської міської ради та їх структур», до компетенції районної адміністрації належить прийняття рішень про списання багатоквартирних будинків в установленому виконавчим комітетом порядку.
Актом від 01 серпня 2022 року багатоквартирний будинок АДРЕСА_1 було списано з балансу Львівського КП «Княже місто».
Львівське КП «Княже місто» створено Львівською міською радою та підпорядковано Галицькій районній адміністрації Львівської міської ради, яка є представником власника - територіальної громади м. Львова, і є уповноваженим органом, до сфери управління якого входить комунальне підприємство.
Комунальне підприємство є частиною структури міської ради, оскільки створюється, реорганізовується та ліквідовується органами місцевого самоврядування для управління майном територіальної громади та надання послуг, працюючи на основі господарської самостійності, але є підзвітним і підконтрольним раді, яка визначає його мету, статут та фінансує, якщо воно є неприбутковим. 
Встановивши, що списання з балансу комунального підприємства багатоквартирного будинку фактично здійснено балансоутримувачем в особі відповідної районної адміністрації - Галицької районної адміністрації Львівської міської ради, на виконання доручення Львівської міської ради та відповідно до Порядку № 876, який не суперечить змісту Порядку № 301 та є чинним, суди попередніх інстанцій дійшли правильного висновку про те, що оспорюване розпорядження Галицької районної адміністрації Львівської міської ради від 02 червня 2023 року № 163 в частині затвердження акта про списання багатоквартирного будинку АДРЕСА_1 з балансу Львівського КП «Княже Місто» прийнято уповноваженим органом відповідно до Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», Закону України «Про особливості здійснення права власності в багатоквартирному будинку» та постанови Кабінету Міністрів України від 20 квітня 2016 року № 301.
Зазначене спростовує доводи касаційної скарги про порушення процедури списання з балансу багатоквартирних будинків, встановленої безпосередньо Порядком № 301, а також доводи про відсутність у Галицької районної адміністрації Львівської міської ради повноважень щодо вчинення дій по списанню багатоквартирного будинку з балансу Львівського КП «Княже Місто».
Також Верховний Суд погоджується з висновками судів про те, що оспорюваним розпорядженням не порушено будь-яких прав позивачки як співвласника будинку, оскільки ОСОБА_1 не надала належних, допустимих та достатніх доказів на підтвердження зазначених обставин.
Відповідно до пункту 8 Порядку № 301 після затвердження балансоутримувачем акта про списання багатоквартирного будинку з балансу процедура списання відповідного будинку вважається закінченою.
Отже, зазначений будинок з балансу комунальної власності списано і передано у власність співвласникам цього будинку, разом з житловими та нежитловими приміщеннями.
Таким чином, процедура списання багатоквартирного будинку з балансу балансоутримувача не впливає на реалізацію співвласниками (мешканцями) цього будинку своїх речових прав.
При цьому, слід враховувати, що багатоквартирний будинок належить співвласникам (мешканцям), а комунальне підприємство виступає лише балансоутримувачем, який обслуговує його згідно із Законом України «Про житлово-комунальні послуги».
У матеріалах справи міститься договір про надання послуги з управління багатоквартирним будинком від 01 травня 2023 року, укладений між Львівським КП «Княже Місто» та співвласниками багатоквартирного будинку АДРЕСА_1 , строком на 1 рік з продовженням його дії на аналогічний строк у випадку відсутності повідомлення сторін про відмову від цього договору.
Отже, незважаючи на списання багатоквартирного будинку АДРЕСА_1 з балансу Львівського КП «Княже Місто», останнє продовжує бути управителем (надавачем співвласникам послуг з управління).
Крім того, колегія суддів вважає правильними висновки судів про те, що позивачка не довела наявності інших порушень процедури списання будинку з балансу ЛКП «Княже Місто», зокрема не проведення технічної інвентаризації, відсутності згоди співвласників, а також відсутності погодження органу охорони культурної спадщини.
Суди попередніх інстанцій встановили, що інформацію щодо проведення списання багатоквартирного будинку АДРЕСА_1 було доведено до співвласників будинку, шляхом розміщення відповідного оголошення, у якому було запропоновано співвласникам взяти участь у роботі комісії із списання будинку, шляхом подання письмової заяви в термін до 09 листопада 2018 року. Разом з тим, згідно із наданими представником відповідача Львівського КП «Княже Місто» копіями з журналу реєстрації звернень даного будинку, жоден із співвласників такого не звертався до підприємства із пропозицією долучитись до роботи комісії.
Також положеннями Порядку № 876 і Порядку № 301 не передбачено погодження акта про списання багатоквартирного будинку з балансу Львівського комунального підприємства з Управлінням охорони історичного середовища Львівської міської ради у випадку перебування такого будинку у Державному реєстрі об`єктів культурної спадщини.
Підсумовуючи, доводи касаційної скарги не спростовують висновків судів, зроблених по суті спору.
Наявність обставин, за яких відповідно до частини першої статті 411 ЦПК України судові рішення підлягають обов`язковому скасуванню, касаційним судом не встановлено.
Щодо заяви представника Львівського КП «Княже місто» про закриття касаційного провадження
Підстави для закриття касаційного провадження визначено статтею 396 ЦПК України.
Відповідно до пункту 5 частини першої статті 396 ЦПК України суд касаційної інстанції закриває касаційне провадження, якщо: після відкриття касаційного провадження на підставі пункту 1 частини другої статті 389 цього Кодексу судом встановлено, що висновок щодо застосування норми права, який викладений у постанові Верховного Суду та на який посилався скаржник у касаційній скарзі, стосується правовідносин, які не є подібними.
Касаційна скарга ОСОБА_1 , від імені якої діє адвокат Бердар С. В., містить обґрунтування застосування судами норм права без урахування висновків щодо їх застосування, які викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 09 червня 2022 року у справі № 520/2098/19, у постановах Верховного Суду від 26 квітня 2023 року у справі № 286/3965/21, від 22 жовтня 2024 року у справі № 420/3179/22, а також порушення норм процесуального права відповідно до частини третьої статті 411 ЦПК України.
У постанові Великої Палати Верховного Суду від 09 червня 2022 року у справі № 520/2098/19, на яку є посилання у касаційній скарзі ОСОБА_1 , від імені якої діє адвокат Бердар С. В., зроблено висновок про те, що суди не повинні застосовувати положення нормативно-правових актів, які не відповідають Конституції та законам України, незалежно від того, чи оскаржувались такі акти в судовому порядку та чи є вони чинними на момент розгляду справи.
У постанові Верховного Суду від 22 жовтня 2024 року у справі № 420/3179/22, на яку є посилання у касаційній скарзі ОСОБА_1 , від імені якої діє адвокат Бердар С. В., зроблено висновок про те, що аналіз частини другої статті 19 Конституції України дає змогу дійти висновку, що діяльність органів державної влади здійснюється у відповідності до спеціально-дозвільного типу правового регулювання, яке побудовано на основі принципу «заборонено все, крім дозволеного законом; дозволено лише те, що прямо передбачено законом». Застосування такого принципу суттєво обмежує цих суб`єктів у виборі варіантів чи моделі своєї поведінки, а також забезпечує використання ними владних повноважень виключно в межах закону і тим самим істотно обмежує можливі зловживання з боку держави та її органів. Вчинення ж державним органом чи його посадовою особою дій або невчинення їх у межах компетенції, але непередбаченим способом, у непередбаченій законом формі або з виходом за межі компетенції є підставою для визнання таких дій (бездіяльності) та правових актів, прийнятих у процесі їх здійснення, неправомірними.
У постанові Верховного Суду від 26 квітня 2023 року у справі № 286/3965/21, на яку також є посилання у касаційній скарзі ОСОБА_1 , від імені якої діє адвокат Бердар С. В., зроблено висновок про те, що принцип верховенства права, зокрема, полягає у забезпеченні дотримання принципів ієрархічності законодавчих актів, у тому числі й підзаконних нормативних актів.

У справі, яка переглядається в касаційному порядку, суди попередніх інстанцій не зробили висновок про невідповідність Порядку № 876, затвердженого рішенням Виконавчого комітету Львівської міської ради від 30 вересня 2016 року, змісту Порядку № 301, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 20 квітня 2016 року чи законам України. Колегія суддів не встановила наявності обставин, за яких суди застосували положення нормативно-правових актів, які не відповідають Конституції та законам України.
Висновки по суті спору, які зроблені судами в оскаржуваних рішеннях, зокрема щодо застосовування положень нормативно-правових актів відповідно до принципів ієрархічності законодавчих актів, які до того ж не скасовані у встановленому законом порядку, вчинення державним органом дій або невчинення їх у межах визначеної компетенції та у спосіб, передбачений законом, не суперечать змісту постанов Верховного Суду, на які є посилання у касаційній скарзі ОСОБА_1 , від імені якої діє адвокат Бердар С. В.,
Касаційна скарга була подана з дотриманням вимог статті 392 ЦПК України, містила підстави касаційного оскарження, а тому Верховний Суд дійшов висновку про відкриття касаційного провадження та необхідність надання відповідної правової оцінки доводам касаційної скарги під час касаційного перегляду справи, що й було зроблено у цій постанові.
З огляду на це Верховний Суд відхиляє доводи Львівського КП «Княже місто» щодо закриття касаційного провадження у справі на підставі пункту 5 частини першої статті 396 ЦПК України.
Висновки Верховного Суду за результатами розгляду касаційної скарги
Відповідно до частини третьої статті 401 ЦПК України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а рішення без змін, якщо відсутні підстави для скасування судового рішення.
Оскільки колегія суддів встановила, що оскаржувані рішення суду першої інстанції та постанова апеляційного суду ухвалені з додержанням норм процесуального права, то відповідно до частини третьої статті 401 ЦПК України їх необхідно залишити без змін, а касаційну скаргу - без задоволення.
Керуючись статтями 400, 401, 409, 416, 419 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:
Касаційну скаргу  ОСОБА_1 , від імені якої діє адвокат Бердар Сергій Васильович, залишити без задоволення.
Рішення Галицького районного суду м. Львова від 10 вересня 2024 року та постанову Львівського апеляційного суду від 13 жовтня 2025 року залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною та оскарженню не підлягає.
Судді: Ю. В. Черняк 

Г. В. Коломієць

Д. Д. Луспеник