ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
16 грудня 2025 року 
м. Київ
справа №200/1673/24
адміністративне провадження № К/990/29226/24  
Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:
судді-доповідача - Шарапи В.М.,
суддів - Берназюка Я.О., Чиркіна С.М.,
розглянув у порядку письмового провадження касаційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Першого апеляційного адміністративного суду від 15 липня 2024 року у складі колегії суддів: Компанієць І.Д. (головуючий), суддів: Гаврищук Т.Г., Геращенка І.В. у справі за його позовом до Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області (далі - ГУ ПФУ України в Донецькій області) про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити дії,
ОПИСОВА ЧАСТИНА          
Короткий зміст позовних вимог і рішень судів першої та апеляційної інстанцій
1. Позивач звернувся до суду з позовом, у якому просив:
- визнати протиправними дії ГУ ПФУ в Донецькій області щодо не здійснення перерахунку і виплати пенсії ОСОБА_1 з 1 березня 2024 року з застосуванням коефіцієнта збільшення показника середньої заробітної плати (доходу) у розмірі 1,0796 відповідно до вимог пункту 2 постанови Кабінету Міністрів України від 23 лютого 2024 року № 185 «Про індексацію пенсійних і страхових виплат та додаткових заходів щодо підвищення рівня соціального захисту найбільш вразливих верств населення у 2024 році» (далі - постанова КМУ №185) без обмеження розміру збільшення в результаті перерахунку пенсії, передбаченого пунктом 3 цієї постанови, максимальним (граничним) розміром 1500 грн та щодо обмеження виплачуємої суми пенсії максимальним розміром;
- зобов`язати ГУ ПФУ в Донецькій області здійснити перерахунок і виплату пенсії ОСОБА_1 з 1 березня 2024 року з застосуванням коефіцієнта збільшення показника середньої заробітної плати (доходу) у розмірі 1,0796 відповідно до вимог пункту 2 постанови КМУ № 185 без обмеження розміру збільшення в результаті перерахунку пенсії, передбаченого пунктом 3 цієї постанови, максимальним (граничним) розміром 1500 грн та без обмеження виплати перерахованої суми пенсії максимальним розміром.
2. Донецький окружний адміністративний суд рішенням від 25 квітня 2024 року позов задовольнив.
Визнав протиправними дії ГУ ПФУ в Донецькій області щодо не здійснення перерахунку і виплати пенсії ОСОБА_1 з 1 березня 2024 року з застосуванням коефіцієнта збільшення показника середньої заробітної плати (доходу) у розмірі 1,0796 відповідно до вимог пункту 2 постанови КМУ № 185 без обмеження розміру збільшення в результаті перерахунку пенсії, передбаченого пунктом 3 цієї постанови, максимальним (граничним) розміром 1500 грн та щодо обмеження виплачуємої суми пенсії максимальним розміром.
Зобов`язав ГУ ПФУ в Донецькій області здійснити перерахунок і виплату пенсії ОСОБА_1 з 1 березня 2024 року з застосуванням коефіцієнта збільшення показника середньої заробітної плати (доходу) у розмірі 1,0796 відповідно до вимог пункту 2 постанови КМУ № 185 без обмеження розміру збільшення в результаті перерахунку пенсії, передбаченого пунктом 3 цієї постанови, максимальним (граничним) розміром 1500 грн та без обмеження виплати перерахованої суми пенсії максимальним розміром.
3. Перший апеляційний адміністративний суд постановою від 15 липня 2024 року скасував рішення суду першої інстанції та ухвалив нове, яким позов задовольним частково.
Визнав протиправними дій ГУ ПФУ в Донецькій області щодо виплати пенсії позивачу з 1 травня 2024 року з обмеженням суми пенсії максимальним розміром.
Зобов`язав ГУ ПФУ в Донецькій області здійснити виплату пенсії ОСОБА_1 з 1 травня 2024 року без обмеження суми пенсії максимальним розміром з урахуванням раніше виплачених сум.
У задоволенні решти позовних вимог відмовив.
3.1 Скасовуючи рішення суду першої інстанції та ухвалюючи нове, суд апеляційної інстанції виходив із того, що позовні вимоги ОСОБА_1 про визнання протиправними дій та зобов`язання відповідача здійснити перерахунок і виплату пенсії позивачу з 1 березня 2024 року з застосуванням коефіцієнта збільшення показника середньої заробітної плати (доходу) у розмірі 1,0796 відповідно до вимог пункту 2 постанови КМУ № 185 без обмеження розміру збільшення в результаті перерахунку пенсії, передбаченого пунктом 3 цієї постанови, максимальним (граничним) розміром 1500 грн - задоволенню не підлягають.
Також апеляційний суд зазначив, що обмеження розміру пенсії позивача до десяти прожиткових мінімумів, установлених для осіб, які втратили працездатність, не ґрунтуються на положеннях Закону № 1774-VIII, оскільки аналогічні за суттю та змістом обмеження, передбачені частиною сьомою статті 43 Закону України від 9 квітня 1992 року № 2262-XII «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» (далі - Закон № 2262-XII) визнанні неконституційними рішенням Конституційного Суду України від 20 грудня 2016 року № 7-рп/2016.
На підставі викладеного апеляційний суд уважає дії пенсійного органу щодо обмеження розміру пенсії позивача з 1 травня 2024 року її максимальним розміром є протиправними, тому відповідач зобов`язаний здійснити з 1 травня 2024 року виплату позивачу пенсії без обмеження її максимальним розміром з урахуванням раніше виплачених сум.
При цьому, згідно з наданими сторонами доказами, саме з 1 травня 2024 року, а не з 1 березня 2024 року , пенсійним органом обмежена виплата пенсії позивачу її максимальним розміром.
4. Суди попередніх інстанцій встановили:
4.1 Позивач перебуває на обліку в ГУ ПФУ в Донецькій області, як одержувач пенсії по інвалідності в розмірі 80% від відповідних сум грошового забезпечення, призначену відповідно до статті 21 Закону № 2262-XII.
4.2 Позивач має статус інваліда війни 2 групи, що підтверджується посвідченням особи з інвалідністю в наслідок війни 2 групи серія НОМЕР_1 , виданого 11 квітня 2023 року Управлінням соціального захисту населення Червоноградської районної державної адміністрації Львівської області.
4.3 На виконання постанови КМУ № 185, ГУ ПФУ в Донецькій області здійснило ОСОБА_1 перерахунок пенсії з урахуванням індексації встановленої зазначеною постановою.
4.4 У зв`язку із тим, що Пенсійний фонд обмежив загальний розмір пенсії позивача максимальним розміром, встановленим частиною сьомою статті 43 Закону № 2262-ХІІ, він звернувся до ГУ ПФУ в Донецькій області із відповідною заявою про здійснення йому перерахунку і виплати пенсії з 1 березня 2024 року із застосуванням коефіцієнта збільшення показника середньої заробітної плати (доходу) у розмірі 1,0796 відповідно до постанови КМУ №185 без обмеження розміру збільшення в результаті перерахунку пенсії максимальним (граничним) розміром 1500 грн та без обмеження пенсії максимальним розміром.
4.5 19 березня 2024 року ГУ ПФУ в Донецькій області листом № 6184-3979/Р-02/8-0500/24 надало відповідь ОСОБА_1 , у якому повідомило, що згідно вимог Постанови КМУ № 185 підстави для перерахунку і виплати пенсії з урахуванням індексації без обмеження її відповідно до постанови № 185 - 1500 грн відсутні.
4.6 Вважаючи дії відповідача щодо відмови у перерахунку його пенсії протиправними, позивач звернувся до суду з цією позовною заявою.
Короткий зміст вимог та узагальнені доводи касаційної скарги:
5. Не погоджуючись із рішенням суду апеляційної інстанції ОСОБА_1 звернувся із касаційною скаргою, у якій просить його скасувати та залишити з силі рішення суду першої інстанції.
5.1 На обґрунтування касаційної скарги скаржник зазначає про відсутність висновків Верховного Суду щодо питання застосування норм права у правовідносинах, пов`язаних з обмеженням з 1 березня 2024 року розміру збільшення перерахунку пенсії, передбаченого постановою КМУ №185 розміром 1500 гривень.
5.2 Також позивач зауважує, що суд апеляційної інстанції необґрунтовано не розглянув клопотання позивача від 27 травня 2024 року про розгляд справи за його участю в режимі відеоконференції та не постановив відповідну ухвалу про задоволення чи відмову у задоволенні вказаного клопотання.
6. Відповідач подав відзив на касаційну скаргу. Зазначає, що дії ГУ ПФУ в Донецькій області відповідають вимогам законодавства щодо врахування нормативно-правових актів Кабінету Міністрів України. Уважає, що позивач не має права на нарахування індексації пенсії без обмежень.
Звертає увагу на те, що суд апеляційної інстанції відмовляючи у цій частині позову ухвалив рішення з дотриманням норм матеріального та процесуального права, тому у задоволенні касаційної скарги необхідно відмовити. 
7. Позивач подав відповідь на відзив, де зазначив, що є підстави для відступу від правової позиції, викладеної у постанові Верховного Суду від 7 червня 2024 року (справа №420/25804/23).
Висновки суду за результатами розгляду касаційної скарги:
8. При розгляді касаційної скарги колегією суддів враховуються приписи частин першої-другої статті 341 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), згідно яких Суд касаційної інстанції переглядає судові рішення в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права.
Суд касаційної інстанції не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові суду чи відхилені ним, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати чи приймати до розгляду нові докази або додатково перевіряти докази.  
9. Спірним питанням у межах касаційного перегляду цієї справи є правомірність дій ГУ ПФУ в Донецькій області щодо не здійснення перерахунку пенсії з урахуванням індексації, встановленої постановою КМУ №185 без обмеження розміру збільшення в результаті перерахунку пенсії максимальним (граничним) розміром - 1500 грн. 
10. Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Стаття 3 Конституції України проголошує, що людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.
Права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Держава відповідає перед людиною за свою діяльність. Утвердження і забезпечення прав і свобод людини є головним обов`язком держави.
11. Ця норма є об`єктивним продовженням задекларованого в статті 1 Основного Закону статусу України як соціальної та правової держави.
12. Громадяни мають право на соціальний захист у разі повної, часткової або тимчасової втрати працездатності, у старості та в інших випадках, установлених законом (частина перша статті 46 Конституції України). В Україні на конституційному рівні гарантовано право громадян на соціальний захист, для забезпечення якого необхідне здійснення комплексу державно-правових заходів, одним із яких є законодавче визначення основ соціального захисту, форм і видів пенсійного забезпечення (пункт 6 частини першої статті 92 Конституції України).
13. Так, пенсійне забезпечення окремих категорій громадян регулюється спеціальними законами з урахуванням особливостей умов праці, характеру, складності і значущості виконуваної роботи, ступеня відповідальності, певних обмежень конституційних прав і свобод тощо.
14. Спеціальні умови, норми і порядок пенсійного забезпечення за особливостями спеціального статусу громадян України із числа осіб, які перебували на військовій службі, службі в органах внутрішніх справ, Національній поліції, Національному антикорупційному бюро України, Службі судової охорони, державній пожежній охороні, Державній службі спеціального зв`язку та захисту інформації України, органах і підрозділах цивільного захисту, податковій міліції, Бюро економічної безпеки України чи Державній кримінально-виконавчій службі України, та деяких інших осіб, які мають право на пенсію за Законом №2262-ХІІ, визначені цим Законом, який має на меті реалізацію особами, які мають право на пенсію за цим Законом, свого конституційного права на державне пенсійне забезпечення у випадках, передбачених Конституцією України та цим Законом, і спрямований на встановлення єдності умов та норм пенсійного забезпечення зазначеної категорії громадян України.
15. Держава гарантує гідне пенсійне забезпечення осіб, які мають право на пенсію за цим Законом, шляхом встановлення їм пенсій не нижче прожиткового мінімуму, визначеного законом, перерахунок призначених пенсій у зв`язку із збільшенням рівня грошового забезпечення, надання передбачених законодавством державних соціальних гарантій, вжиття на державному рівні заходів, спрямованих на їх соціальний захист.
16. Перевіряючи оспорювані дії відповідача на відповідність критеріям, визначеним у частині другій статті 2 КАС України, колегія суддів уважає за необхідне вказати на таке.
17. Обмеження граничного розміру пенсії, призначеної на підставі Закону № 2262-XII, десятьма прожитковими мінімумами, установленими для осіб, які втратили працездатність, вперше введено в дію Законом України від 8 липня 2011 року № 3668-VI "Про заходи щодо законодавчого забезпечення реформування пенсійної системи" (далі - Закон №3668-VI), який набрав законної сили 1 жовтня 2011 року.
18. За змістом статті 2 Закону № 3668-VI максимальний розмір пенсії (крім пенсійних виплат, що здійснюються з Накопичувального пенсійного фонду) або щомісячного довічного грошового утримання (з урахуванням надбавок, підвищень, додаткової пенсії, цільової грошової допомоги, пенсії за особливі заслуги перед Україною, індексації та інших доплат до пенсії, встановлених законодавством, крім доплати до надбавок окремим категоріям осіб, які мають особливі заслуги перед Батьківщиною), призначених (перерахованих), зокрема, відповідно до Законом № 2262-ХІІ, не може перевищувати десяти прожиткових мінімумів, установлених для осіб, які втратили працездатність.
19. Водночас Законом № 3668-VI внесені зміни у статтю 43 Закону № 2262-XII, які викладено в редакції Закону № 3668-VI, а саме: максимальний розмір пенсії (з урахуванням надбавок, підвищень, додаткової пенсії, цільової грошової допомоги, пенсії за особливі заслуги перед Україною, індексації та інших доплат до пенсії, встановлених законодавством, крім доплати до надбавок окремим категоріям осіб, які мають особливі заслуги перед Батьківщиною) не може перевищувати десяти прожиткових мінімумів, установлених для осіб, які втратили працездатність.
20. Рішенням Конституційного Суду України від 20 грудня 2016 року № 7-рп/2016 визнано такими, що не відповідають Конституції України (є неконституційними) положення частини сьомої статті 43 Закону № 2262-XII.
21. Окрім того, рішенням Конституційного Суду України від 12 жовтня 2022 року № 7-р(II)/2022 визнано такими, що не відповідають Конституції України (є неконституційними) приписи статті 2 Закону № 3668-VI зі змінами, що поширюють свою дію на Закон № 2262-XII, втім, що вони не забезпечують соціальних гарантій високого рівня, які випливають зі спеціального юридичного статусу громадян України, які перебувають на службі у Збройних Силах України та в інших військових формуваннях, а також осіб, що збройно захищають суверенітет, територіальну цілісність та недоторканність України під час агресії Російської Федерації проти України, розпочатої в лютому 2014 року.
22. Таким чином Конституційний Суд України вчергове наголосив, що будь-яке обмеження максимального розміру пенсій, призначених відповідно до Закону № 2262-ХІІ, не відповідає сутності соціальних гарантій високого рівня для осіб, на яких поширюється дія частини п`ятої статті 17 Основного Закону.
23. Суди попередніх інстанцій встановили, що згідно розпорядження від 1 травня 2024 року про перерахунок пенсії пенсія позивачу з 1 травня 2024 року визначена з обмеженням максимального розміру в сумі 27 905, 93 грн (без урахування максимального розміру пенсія складає 29 513, 13 грн).
При цьому розрахунок пенсії відбувався наступним чином:
Основний розмір пенсії 80% грошового забезпечення 14 667,50 грн,
З урахуванням доплати:
Індексація базового ОСНП 2022 - 2053,45 грн;
Індексація базового ОСНП 2023 - 3294,03 грн;
Індексація базового ОСНП 2024 - 1500 грн;
У тому числі збільшення основного розміру пенсії (25%) від суми 14 667,50 грн - 5003,75 грн;
Щомісячна доплата 2000 грн;
Інвалід війни 2 групи 944,40 грн;
Інвалід війни 2 групи 50 грн.
Підсумок пенсії з надбавками 29 513, 13 грн, з урахуванням максимального розміру пенсії 27 905, 93 грн.
Станом на 1 травня 2024 року позивачу нарахована пенсія без обмеження максимальним розміром в сумі 29 513, 13 грн, до виплати розмір пенсії визначено з обмеженням максимальним розміром 27 905, 93 грн.
Перерахунок пенсії здійснено на виконання рішення суду.
24. Ураховуючи, що на момент виникнення спірних відносин нормами Закону №2262-ХІІ не передбачено будь-яких обмежень максимального розміру пенсій, призначених відповідно до зазначеного закону, на думку колегії суддів, суд апеляційної інстанції дійшов обґрунтованого висновку щодо протиправності дій відповідача, які полягають у обмеженні пенсії позивача максимальним розміром.
25. Стосовно обмеження розміру індексації пенсії граничним розміром у 1500,00 грн, колегія суддів уважає за необхідне зазначити таке.
26. Правовою основою для реалізації індексації розміру пенсій, призначених відповідно до Закону № 2262-ХІІ є положення статті 64 зазначеного Закону.
27. Згідно статті 64 Закону №2262-ХІІ, у разі якщо пенсії, призначені військовослужбовцям, особам, які мають право на пенсію згідно з цим Законом, та членам їх сімей у попередньому календарному році та до дати індексації пенсії включно у році, у якому проводиться індексація пенсій, не перераховувалися відповідно до частини четвертої статті 63 цього Закону, для забезпечення їх індексації проводиться перерахунок пенсій у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України, із застосуванням коефіцієнта збільшення, що визначається відповідно до частини другої статті 42 Закону України «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування». Сума індексації враховується під час подальшого перерахунку пенсії відповідно до статті 63 цього Закону.
Відповідно до частини четвертої статті 63 цього ж Закону усі призначені за цим Законом пенсії підлягають перерахунку у зв`язку з підвищенням грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, осіб, які мають право на пенсію за цим Законом, на умовах, у порядку та розмірах, передбачених Кабінетом Міністрів України. У разі якщо внаслідок перерахунку пенсій, передбаченого цією частиною, розміри пенсій звільненим із служби військовослужбовцям, особам, які мають право на пенсію за цим Законом, є нижчими, зберігаються розміри раніше призначених пенсій.
28. Закон № 1282-XII визначає правові, економічні та організаційні основи підтримання купівельної спроможності населення України в умовах зростання цін з метою дотримання встановлених   Конституцією України   гарантій щодо забезпечення достатнього життєвого рівня населення України.
29. Відповідно до статті 1 Закону № 1282-XII індексація грошових доходів населення - це встановлений законами та іншими нормативно-правовими актами України механізм підвищення грошових доходів населення, що дає можливість частково або повністю відшкодовувати подорожчання споживчих товарів і послуг.
30. Статтею 2 вказаного Закону визначено, що індексації підлягають грошові доходи громадян, одержані ними в гривнях на території України і які не мають разового характеру, зокрема, пенсії.
Індексації підлягають грошові доходи населення у межах прожиткового мінімуму, встановленого для відповідних соціальних і демографічних груп населення.
31. Економічною підставою для проведення індексації грошових доходів населення згідно зі статтями 4, 6 Закону № 1282-ХІІ є факт, коли величина індексу споживчих цін перевищила поріг індексації, який установлюється в розмірі 103 відсотка. Також ознаками, що характеризують індексацію доходів громадян, є місце отримання відповідних доходів, а також джерела їх фінансування (частина перша статті 9 Закону №1282-XII).
32. Отже, індексація має спеціальний статус виплати з боку держави у формі відшкодування знецінення грошових доходів громадян, зокрема, пенсії, яка має систематичний характер, а тому, індексація є невід`ємною складовою частиною сум при розрахунку пенсії, зокрема військовослужбовцям.
33. Обов`язковий характер індексації визначається статтею 18 Закону №2017-ІІІ, у якій зазначається, що законами України з метою надання соціальної підтримки населенню України в цілому та окремим категоріям громадян встановлюються державні гарантії, зокрема, щодо індексації доходів населення з метою підтримання достатнього життєвого рівня громадян та купівельної спроможності їх грошових доходів в умовах зростання цін.
34. Державні соціальні гарантії є обов`язковими для всіх державних органів, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ і організацій незалежно від форми власності (частина друга статті 19 Закону № 2017-ІІІ).
35. Підстави для проведення індексації визначено статтею 4 Закону № 1282-XII, відповідно до якої індексація грошових доходів населення проводиться в разі, коли величина індексу споживчих цін перевищила поріг індексації, який установлюється в розмірі 103 відсотка. Порядок проведення індексації грошових доходів населення визначається Кабінетом Міністрів України.
36. Правила обчислення індексу споживчих цін для проведення індексації та сум індексації грошових доходів населення визначає Порядок проведення індексації грошових доходів населення, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 17 липня 2003 року № 1078, за правилами пункту 4 якого частина грошових доходів, яка перевищує прожитковий мінімум, встановлений для відповідних соціальних і демографічних груп населення, індексації не підлягає.
Сума індексації грошових доходів громадян визначається як результат множення грошового доходу, що підлягає індексації, на величину приросту індексу споживчих цін, поділений на 100 відсотків.
37. У свою чергу, у зв`язку із необхідністю вдосконалення пенсійного забезпечення громадян, визначення дати щорічної індексації пенсії та кола осіб, яким пенсії індексуються з 15 лютого 2022 року було прийнято Закон України № 2040-IX «Про внесення змін до деяких законів України щодо вдосконалення пенсійного законодавства» (далі - Закон № 2040-IX), яким, зокрема, статтю 64 Закону № 2262-XII та частину п`яту статті 2 Закону № 1282-XII   було викладено в новій редакції.
38. Так, частиною п`ятою статті 2 Закону № 1282-XII у редакції Закону № 2040-IX визначено, що індексація пенсій проводиться у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України, із застосуванням коефіцієнта збільшення, що визначається відповідно до абзаців другого і третього частини другої статті 42 Закону України «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування».
39. У свою чергу, відповідно до статті 64 Закону № 2262-ХІІ у редакції Закону №2040-IX, яка застосовується з 1 березня 2022 року, у разі якщо пенсії, призначені військовослужбовцям, особам, які мають право на пенсію згідно з цим Законом, та членам їх сімей у попередньому календарному році та до дати індексації пенсії включно у році, в якому проводиться індексація пенсій, не перераховувалися відповідно до частини четвертої статті 63 цього Закону, для забезпечення їх індексації проводиться перерахунок пенсій у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України, із застосуванням коефіцієнта збільшення, що визначається відповідно до частини другої статті 42 Закону України «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування». Сума індексації враховується під час подальшого перерахунку пенсії відповідно до статті 63 цього Закону.
40. При цьому частиною другою статті 42 Закону України від 9 липня 2003 року № 1058-IV «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування» (далі - Закон № 1058-IV) у редакції Закону № 2040-IX, яка застосовується з 1 березня 2022 року, визначено, що для забезпечення індексації пенсії щороку з 1 березня проводиться перерахунок раніше призначених пенсій шляхом збільшення показника середньої заробітної плати (доходу) в Україні, з якої сплачено страхові внески, та який враховується для обчислення пенсії.
Показник середньої заробітної плати (доходу) в Україні, який застосовується для обчислення пенсії, щороку збільшується на коефіцієнт, що відповідає 50 відсоткам показника зростання споживчих цін за попередній рік та 50 відсоткам показника зростання середньої заробітної плати (доходу) в Україні, з якої сплачено страхові внески, за три календарні роки, що передують року, в якому проводиться збільшення, порівняно з трьома календарними роками, що передували року, який є попереднім щодо року, в якому проводиться збільшення.
У разі відсутності дефіциту коштів Пенсійного фонду для фінансування виплати пенсій у солідарній системі розмір щорічного збільшення показника середньої заробітної плати (доходу) в Україні, який застосовується для обчислення пенсії, передбачений абзацом другим цієї частини, може бути збільшений, але не повинен перевищувати 100 відсотків показника зростання середньої заробітної плати (доходу) в Україні, з якої сплачено страхові внески, за три календарні роки, що передують року, в якому проводиться збільшення, порівняно з трьома календарними роками, що передували року, який є попереднім щодо року, в якому проводиться збільшення.
Розмір та порядок такого збільшення визначаються у межах бюджету Пенсійного фонду за рішенням Кабінету Міністрів України з урахуванням мінімального розміру збільшення, визначеного абзацом другим цієї частини.
41. Порядком перерахунку пенсій відповідно до частини другої статті 42 Закону № 1058-IV, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 20 лютого 2019 року № 124 (далі - Порядок № 124) визначено механізм проведення перерахунку раніше призначених пенсій шляхом збільшення показника середньої заробітної плати (доходу) в Україні, з якої сплачено страхові внески, та який враховується для обчислення пенсії.
42. Відповідно до пункту 2 Порядку № 124 перерахунку підлягають пенсії, обчислені, зокрема, з урахуванням заробітку (грошового забезпечення), який визначено відповідно до частини першої статті 43 Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб».
43. Пунктом 4 Порядку № 124 визначено, що коефіцієнт збільшення показника середньої заробітної плати (доходу) в Україні, з якої сплачено страхові внески, та який враховується для обчислення пенсії, визначається за такою формулою:
К= ((ЗСЦ + ЗСЗ) х 50% / 100%) + 1,
де ЗСЦ - показник зростання споживчих цін за попередній рік (у відсотках);
ЗСЗ - показник зростання середньої заробітної плати (доходу) в Україні, з якої сплачено страхові внески, та який враховується для обчислення пенсії (у відсотках), що визначається за такою формулою:
ЗСЗ = Псзп   (1): Псзп   (2)х100% - 100%
де Псзп (1) - показник середньої заробітної плати (доходу) в Україні, з якої сплачено страхові внески, та який враховується для обчислення пенсії, за три календарні роки, що передують року, в якому проводиться збільшення;
Псзп (2) - показник середньої заробітної плати (доходу) в Україні, з якої сплачено страхові внески, та який враховується для обчислення пенсії, за три календарні роки, що передують року, який є попереднім щодо року, в якому проводиться збільшення.
У разі відсутності дефіциту коштів Пенсійного фонду України для фінансування виплати пенсій у солідарній системі загальнообов`язкового державного пенсійного страхування коефіцієнт щорічного збільшення показника середньої заробітної плати (доходу) в Україні, з якої сплачено страхові внески, та який враховується для обчислення пенсії, може бути збільшено, але він не повинен перевищувати 100 відсотків показника зростання середньої заробітної плати (доходу) в Україні, з якої сплачено страхові внески, та який враховується для обчислення пенсії, за три календарних роки, що передують року, в якому проводиться збільшення, порівняно з трьома календарними роками, що передували року, який є попереднім щодо року, в якому проводиться збільшення.
Розмір коефіцієнта збільшення показника середньої заробітної плати (доходу) в Україні, з якої сплачено страхові внески, та який враховується для обчислення пенсії, визначається щороку Кабінетом Міністрів України у межах бюджету Пенсійного фонду України. При цьому в разі відсутності даних про заробітну плату (дохід) в Україні, з якої сплачено страхові внески та яка враховується для обчислення пенсії, для визначення розміру коефіцієнта збільшення показника середньої заробітної плати (доходу) в Україні, з якої сплачено страхові внески, та який враховується для обчислення пенсії, враховується наявна заробітна плата (дохід) в Україні, з якої сплачено страхові внески та яка враховується для обчислення пенсії, з наступним перерахунком зазначеного коефіцієнта для підвищення пенсії відповідно до цього Порядку.
Перерахунок пенсій відповідно до цього Порядку проводиться щороку з 1 березня.
44. Таким чином, повноваження щодо визначення порядку проведення індексації пенсії та розміру коефіцієнта збільшення показника середньої заробітної плати (доходу) в Україні, який застосовується для обчислення пенсії у межах бюджету Пенсійного фонду (з урахуванням мінімального розміру збільшення, визначеного абзацом другим частини другої статті 42 Закону №1058-IV) надано Кабінету Міністрів України на виконання вимог частини другої статті 42 Закону № 1058-IV, у зв`язку із чим з 2019 року Порядком № 124, з метою визначення механізму проведення перерахунку раніше призначених пенсій шляхом збільшення показника середньої заробітної плати (доходу) в Україні, з якої сплачено страхові внески, впроваджено, зокрема, формулу обчислення коефіцієнта збільшення показника середньої заробітної плати (доходу) в Україні, з якої сплачено страхові внески.
45. При цьому, згідно із абзацом 2 пункту 5 Порядку № 124 кожен наступний перерахунок у зв`язку із збільшенням показника середньої заробітної плати (доходу) в Україні, з якої сплачено страхові внески, та який враховується для обчислення пенсії, проводиться з урахуванням збільшеного у попередніх роках показника середньої заробітної плати (доходу) в Україні, з якої сплачені страхові внески, та який враховується для обчислення пенсії.
46. Тобто, запровадивши удосконалений механізм щорічної індексації пенсій, зокрема, особам, пенсія яким призначена за Законом № 2262-ХІІ, для сталості пенсійного забезпечення громадян та видатків на його фінансування, держава взяла на себе зобов`язання забезпечити підтримання купівельної спроможності населення України в умовах зростання цін шляхом підвищення пенсій із застосуванням нового уніфікованого механізму через збільшення показника середньої заробітної плати (доходу) в Україні, з якої сплачено страхові внески, і який враховувався для обчислення пенсії, який не є сталим, та підвищення рівня матеріального забезпечення найбільш вразливих верств населення з числа пенсіонерів, незалежно від умов, з якими   Закон № 1282-XII   пов`язував підстави для проведення індексації доходів, зокрема, пенсій (грошові доходи населення підлягали індексації лише у межах розміру прожиткового мінімуму, встановленого для відповідних соціальних і демографічних груп населення у разі перевищення величиною індексу споживчих цін порогу індексації, який установлювався в розмірі 103 відсотка).
47. У подальшому, постановою Кабінету Міністрів України від 16 лютого 2022 року №118 «Про індексацію пенсій та заходи щодо підвищення рівня соціального захисту найбільш вразливих верств населення у 2022 році» (далі - постанова №118), з 1 березня 2022 року було установлено, що перерахунок пенсій згідно з Порядком № 124 проводиться із застосуванням коефіцієнта збільшення показника середньої заробітної плати (доходу) в Україні, з якої сплачено страхові внески, та який враховується для обчислення пенсії (далі - коефіцієнт збільшення), у розмірі 1,14.
48. У 2023 році на підставі пункту 1 постанови Кабінету Міністрів України від 24 лютого 2023 року №168 «Про індексацію пенсійних і страхових виплат та додаткових заходів щодо підвищення рівня соціального захисту найбільш вразливих верств населення у 2023 році»   (далі - постанова №168) перерахунок пенсій згідно з Порядком №124 проводився із застосуванням коефіцієнта збільшення показника середньої заробітної плати (доходу) в Україні, з якої сплачено страхові внески, та який враховується для обчислення пенсії (далі - коефіцієнт збільшення), у розмірі 1,197.
49. При цьому, відповідно до підпункту 2 пункту 22 розділу VI «Прикінцеві та перехідні положення» Бюджетного кодексу України Кабінет Міністрів України може приймати рішення щодо порядку застосування і розмірів державних соціальних стандартів та гарантій, виходячи з наявних фінансових ресурсів державного і місцевих бюджетів та фондів загальнообов`язкового державного соціального і пенсійного страхування.
50. У свою чергу пунктом 6 розділу «Прикінцеві положення» Закону України від 9 листопада 2023 року №3460-IX «Про Державний бюджет України на 2024 рік» (далі - Закон №3460-ІХ) установлено, що у 2024 році, зокрема, частина друга статті 42 Закону №1058-IV та стаття 64 Закону № 2262-ХІІ застосовуються у порядку, на умовах та у строки, що визначені Кабінетом Міністрів України.
51. З метою реалізації пункту 6 розділу «Прикінцеві положення» Закону № 3460-IX Кабінет Міністрів України 23 лютого 2024 року прийняв постанову № 185, пунктом 1 якої установлено, що з 1 березня 2024 року перерахунок пенсій згідно з Порядком №124 проводиться із застосуванням коефіцієнта збільшення показника середньої заробітної плати (доходу) в Україні, з якої сплачено страхові внески, та який враховується для обчислення пенсії (далі - коефіцієнт збільшення), у розмірі 1,0796.
52. Тож, з метою забезпечення у 2022 - 2024 роках проведення індексації пенсій для підвищення рівня матеріального забезпечення найбільш вразливих верств населення з числа пенсіонерів Кабінет Міністрів України щороку у межах бюджету Пенсійного фонду України визначав розмір коефіцієнта збільшення показника середньої заробітної плати (доходу) в Україні, з якої сплачено страхові внески, та який враховується для обчислення пенсії, зокрема у 2022 році цей показник становив 1,14 згідно з постановою № 118, у 2023 році - 1,197 згідно з постановою № 168, у 2024 році - 1,0796 згідно з постановою № 185.
53. У свою чергу, пунктом 3 постанови № 185 установлено, що:
у разі, коли розмір підвищення в результаті перерахунку пенсії, передбаченого пунктом 1 та підпунктами 1-7 пункту 2 цієї постанови, не досягає 100 гривень, встановлюється щомісячна доплата до пенсії в сумі, що не вистачає до зазначеного розміру, яка враховується під час подальших перерахунків пенсії;
розмір збільшення в результаті перерахунку пенсії, передбаченого пунктом 1 та підпунктами 1-7 пункту 2 цієї постанови, не може перевищувати 1500 гривень.
54. Системний аналіз вищевказаних законодавчих приписів свідчить про те, що обмеження верхньої межі індексації здійснюється для того, щоб збалансувати потреби та захистити якомога більшу кількість громадян через інструмент індексації, передусім тих громадян, пенсії яких є дуже низькими, і з іншого боку, щоб збалансувати фінансовий ресурс для проведення індексації для широких категорій осіб та утримати зростання нерівності між розміром пенсії громадян, а також з урахуванням того, що в умовах дії воєнного стану видатки в першу чергу спрямовуються на національну безпеку і оборону та на здійснення заходів правового режиму воєнного стану.
55. При цьому, як було зазначено вище, Уряду надано повноваження визначати порядок здійснення індексації пенсій та розмір коефіцієнта збільшення показника середньої заробітної плати (доходу) в Україні, який застосовується для обчислення пенсії, але з урахуванням мінімального розміру збільшення, визначеного абзацом другим частини другої статті 42 Закону №1058-IV.
56. Отже, положеннями постанови №185 визначено верхню межу розміру індексації пенсії у граничному розмірі 1500,00 грн, яку не може перевищувати сума індексації (підвищення) у разі її здійснення на виконання пункту 2 цієї постанови.
57. Тобто, це означає, що якщо сума індексації пенсії в результаті проведеного перерахунку перевищує 1500,00 грн, доплата до пенсії встановлюється у межах граничної суми - в розмірі 1500,00 грн.
58. При цьому колегія суддів зазначає, що загальновідомим є факт введення Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» у зв`язку з військовою агресією росії проти України, на підставі пропозицій Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану», з 5 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року на території України воєнного стану.
59. Відповідно до статті 1 Закону України від 12 травня 2015 року № 389-VIII «Про правовий режим воєнного стану» воєнний стан - це особливий правовий режим, що вводиться в Україні або в окремих її місцевостях у разі збройної агресії чи загрози нападу, небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності та передбачає надання відповідним органам державної влади, військовому командуванню, військовим адміністраціям та органам місцевого самоврядування повноважень, необхідних для відвернення загрози, відсічі збройної агресії та забезпечення національної безпеки, усунення загрози небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності, а також тимчасове, зумовлене загрозою, обмеження конституційних прав і свобод людини і громадянина та прав і законних інтересів юридичних осіб із зазначенням строку дії цих обмежень.
60. Отже, воєнний стан як особливий правовий режим вимагає вчинення уповноваженими суб`єктами стратегічних та оперативних заходів, спрямованих на захист держави, здійснення яких водночас пов`язане з небезпекою для життя і здоров`я.
61. Повномасштабна війна та погіршення матеріального становища українців завдали суттєвих втрат добробуту мільйонів домогосподарств в Україні. Саме тому підтримка фінансової платоспроможності громадян, особливо пенсіонерів - тобто тих, для кого виплати від держави є часто єдиним джерелом доходів - є вкрай важливою для Уряду.
62. Кабінет Міністрів України ухвалив рішення про здійснення індексації пенсій з 1 березня 2024 року з обмеженням верхньої межі індексації для того, щоб збалансувати потреби та захистити якомога більшу кількість громадян через інструмент індексації, передусім тих громадян, пенсії яких є дуже низькими, і з іншого боку, щоб збалансувати фінансовий ресурс для проведення індексації для широких категорій осіб та утримати зростання нерівності між розміром пенсії громадян.
63. У постанові від 24 жовтня 2024 року у справі № 440/3462/24 Верховний Суд виснував наступне:
«Пунктом 6   розділу «Прикінцеві положення» Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» від 09 листопада   2023 року №3460-IX установлено, зокрема, що у 2024 році частина друга та абзац п`ятий частини четвертої статті 42, третє речення абзацу першого пункту 13   розділу XV «Прикінцеві положення» Закону України «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування», частина друга статті   22, стаття   64 Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб»   (із змінами, внесеними   Законом України від 15 лютого 2022 року №2040-IX) застосовуються у порядку, на умовах та у строки, що визначені Кабінетом Міністрів України.
За наведених вище правових норм у 2024 році розміри пенсій, призначених згідно із   Законом №2262-ХІІ, перераховуються із застосуванням коефіцієнта збільшення показника середньої заробітної плати (доходу) в Україні, з якої сплачено страхові внески, та який враховується для обчислення пенсії, у розмірі 1,0796 згідно з постановою Кабінету Міністрів України №185, а також з урахуванням збільшеного у попередніх роках на відповідні коефіцієнти показника середньої заробітної плати (доходу) в Україні, з якої сплачені страхові внески, та який враховується для обчислення пенсії, а саме: передбаченого   постановами Кабінету Міністрів України №118 від 16.02.2022   (з 1 березня 2022 року), №168 від 24.02.2023 (з 1 березня 2023 року).
При цьому, Суд звертає увагу, що як положеннями статті 42 Закону України «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування», так і положеннями статті 64 Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб»   Уряду надано право визначати розмір, умови та порядок здійснення індексації пенсій.
Отже, в межах наданих повноважень Кабінет Міністрів України постановою №185 визначив верхню межу розміру індексації пенсії - 1500,00 грн, яку не може перевищувати сума індексації у разі здійснення підвищення розміру пенсії на виконання пункту 2 цієї   постанови, що означає, якщо сума індексації пенсії в результаті проведеного перерахунку перевищує 1500,00 грн, доплата до пенсії встановлюється у межах граничної суми - в розмірі 1500 грн.
64. Судами попередніх інстанцій встановлено, що в 2024 році відповідачем підвищено пенсію позивача на коефіцієнт збільшення, установлений пунктом 1 постанови №185 в межах граничної суми збільшення, а саме: на 1500,00 грн, у зв`язку із чим відсутні підстави вважати такі дії відповідача неправомірними, оскільки індексація пенсії позивача з 1 березня 2024 року проведена пенсійним органом із дотриманням вимог чинного законодавства.»
65. Наведена правова позиція узгоджується з висновками Верховного Суду, сформульованими у постановах від 24 лютого, 8 квітня 2025 року у справах № 300/2424/24, №380/8998/24.
66. За таких обставин, суд апеляційної інстанції обґрунтовано частково скасував рішення суду першої інстанції та ухвалив у цій частині рішення про відмову у задоволенні позову.
67. Згідно із частиною першою   статті 346 КАС України   суд, який розглядає справу в касаційному порядку у складі колегії суддів, передає справу на розгляд палати, до якої входить така колегія, якщо ця колегія вважає за необхідне відступити від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного в раніше ухваленому рішенні Верховного Суду у складі колегії суддів з цієї самої палати або у складі такої палати.
68. На підставі частини першої статті 347 КАС України питання про передачу справи на розгляд палати, об`єднаної палати або Великої Палати Верховного Суду вирішується судом за власною ініціативою або за клопотанням учасника справи.
69. Відступленням від висновку слід розуміти або повну відмову Верховного Суду від свого попереднього висновку на користь іншого або ж конкретизацію попереднього висновку із застосуванням відповідних способів тлумачення юридичних норм (пункт 45 постанови Великої Палати Верховного Суду від 4 вересня 2018 року у справі №823/2042/16).
70. Скаржник має обґрунтувати, що існуючий висновок Верховного Суду щодо застосування норми права у подібних правовідносинах потребує видозміни, від нього слід відмовитися або ж уточнити, модифікувати певним чином з урахуванням конкретних обставин його справи.
71. Водночас, Велика Палата Верховного Суду в ухвалі від 15 вересня 2020 року у справі №5017/1221/2012 зазначила, що необхідність відступу має виникати з певних визначених об`єктивних причин, такі причини повинні бути чітко визначені та аргументовані. Обґрунтованими підставами для відступу від уже сформованої правової позиції Верховного Суду є, зокрема, зміна законодавства; ухвалення рішення Конституційним Судом України або ж винесення рішення Європейського суду з прав людини, висновки якого мають бути враховані національними судами; зміни в правозастосуванні, зумовлені розширенням сфери застосування певного принципу права або ж зміною доктринальних підходів до вирішення питань тощо.
72. Отже, необхідність відступу від правової позиції Верховного Суду повинна мати тільки вагомі підстави, реальне підґрунтя, суд не повинен відступати від попередніх рішень за відсутності вагомої для цього причини, а метою відступу може слугувати виправлення лише тих суперечностей (помилок), що мають фундаментальне значення для правозастосування.
73. Основним завданням Верховного Суду відповідно до частини першої статті 36 Закону України від 2 червня 2016 року № 1402-VIII «Про судоустрій і статус суддів» є забезпечення сталості та єдності судової практики. Таким чином, для відступу від правової позиції, раніше сформованої Верховним Судом, необхідно встановити, що існує об`єктивна необхідність такого відступу саме у конкретній справі.
74. Забезпечення єдності судової практики є реалізацією принципу правової визначеності, що є одним із фундаментальних аспектів верховенства права та гарантує розумну передбачуваність судового рішення. Крім того, саме така діяльність Верховного Суду забезпечує дотримання принципу рівності всіх осіб перед законом, який втілюється шляхом однакового застосування судом тієї самої норми закону в однакових справах щодо різних осіб.
75. Ураховуючи наведене, проаналізувавши мотиви позивача щодо необхідності відступу від висновку Верховного Суду, викладеного у постанові від 7 червня 2024 у справі №420/25804/23 щодо правомірності обмеження індексації у 2024 році граничним розміром 1 500 грн постановою № 185, Верховний Суд дійшов висновку про те, що вони не містять фундаментальних обґрунтувань щодо підстав для відступу від правової позиції, викладеної у вказаній постанові суду касаційної інстанції, при цьому заявник фактично не погоджується із правовою позицією, висловленою Верховним Судом у наведеній постанові, а його доводи зводяться до власного суб`єктивного тлумачення характеру спірних відносин.
76. Безпідставним є посилання скаржника щодо не розгляду справи за його участі в порядку відеоконференції.
Так, відповідно до частини першої статті 311 КАС України суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).
77. Відповідно до статті 350 КАС суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо рішення, переглянуте в передбачених статтею 341 цього Кодексу межах, ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Керуючись статтями 139, 341, 345, 349, 350, 356, 359 Кодексу адміністративного судочинства України, Суд -
ПОСТАНОВИВ:
Касаційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення. 
Постанову Першого апеляційного адміністративного суду від 15 липня 2024 року залишити без змін. 
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач                                                                                          В.М. Шарапа
Судді:                                                                                                              Я.О. Берназюк                                                                                                                                  С.М. Чиркін